UIL Kal Pettersen: Sagvandit — en ny 
Bergart. (Pag. 72—80). 
Forfatteren blev i den forløbne Sommer mellem 
Sagvand og Tagvand i Balsfjorden opmærksom paa 
et Par smaa for Trævækst blottede Bergkoller, der 
ved sit Ydre betydelig minder om de bekjendte 
Forekomster af Olivinsten, medens de dog ved nær- 
mere Undersøgelser har vist sig at bestaa af en hid- 
til ubeskreven Bergart, der er bleven benævnt Sag- 
vandit efter Findestedet. Efter en Redegjørelse for 
Situationen, der illustreres af en Profiltegning i Træ- 
snit, forsøger Forfatteren at bestemme Sagvanditens 
geologiske Aldersforholde og kommer til det Resul- 
tat, at den sandsynligvis maa betragtes som en op- 
rindelig sedimentær Dannelse, der nu optræder leje- 
formig mellem Balsfjordgruppens Skiferlag. 
IV. HH. Rosenbusch: Uber den Sagvandit. 
(Pag: 81—86). 
Den bekjendte tyske Mineralog fra Heidelberg 
giver her Resultaterne af de mikroskopiske og kemi- 
ske Undersøgelser af nævnte Bergart og finder, at 
den bestaar af Magnesit, et Broncitmineral, samt 
smaa Korn og Krystaller af et Mineral tilhørende 
- Spinelleruppen, hvilket sidste antages at være den 
ældste Dannelse i Bergarten. 
V. Karl ettersen: Balsfjordgruppens Plads 
i den geologiske Følgerække. (Pag. SUK 
Det Led i Tromsø Amts Bergbygning, 
Forfatteren benævner Balsfjordgruppen, men 
geologiske Forholde endnu ikke var bleven tilfreds- 
som 
hvis 
stillende aflæste, finder nu sin Begrændsning efter 
sidste Sommers Undersøgelser paa Balsfjordens Øst- 
side, hvor Løsningen blev funden i den Fjeldvæg, 
som lukker Amndersdalens Botn, idet Balsfjordafdelin- 
gens Lagrækker her skyder sig md under Glimmer- 
skiferen, hvorved disse 2 Afdelingers Forhold til hin- 
anden er givet. Af den geologiske Følgerække i en 
væsentlig Del af Tromsø Stifts Bergbygning, som 
nu har faaet et vigtigt Led sikkert bestemt, gives 
tilslut en kortfattet Fremstilling. 
I. S.S. 
Å. Blytt. 
den periodiske ændring af havstrømmenes styrke. 
Arkiv for Mathem. og Naturv., 9 B. 1884. 16 
Sider Octvo. 
I ,Naturen* for 1881 No. 5 og 6 meddeltes 
Prof. Blytts ,Theori om Indvandringen af Norges 
Flora under vekslende tørre og fugtige Tider.* 
”Theorien vakte, som det vil erindres, stor og beret- 
tiget Opsigt. Under Henvisning: til denne Afhandling 
Om den sandsynlige årsag til 
forøvrigt skal jeg her blot eitere nogle Linier af 
samme, der indeholder Professorens Syn paa Spørgs- 
maalet: ,Dersom vi nu erindrer, at Norges Flora er 
sammensat af flere kontinentale og flere insulære 
Bestanddele, og at alle disse Artgrupper har en mere 
eller mindre spredt Forekomst, da synes altsaa vor 
Flora at fortælle, at Klimatet siden Istiden har un- 
dergaaet sekulære Forandringer, saaledes at tørre 
Tider med kontinentalt Klima har vekslet med tugtige 
insulære og dette ikke én, men flere Gange.* Men 
hvorfra skriver sig nu disse periodiske klimatisk 
Vekslinger? Herom siger Prof. Blytt allerede den- 
sOm Aarsagen til disse vekslende Perioder 
Norges 
gang: 
kan man endnu kun have Formodninger. 
Skjælbanker tyder paa, at Forandringer i Havets 
Temperatur har ledsaget hine Omslag i Klimatet. 
Naar Havet bliver varmere, maa det antages, at 
Regnmængden vil vokse. Det er derfor sandsynligt, 
at Havets Temperatur og Havstrømmenes Styrke: er 
underkastede periodiske Ændringer, saaledes som o0g- 
saa enkelte Naturforskere af andre Grunde antager. 
Naar Aarsagen til disse Øndringer bliver sikkert paa- 
vist, da vil Regntiderne sandsynligvis blive et Middel 
til at maale Tiden, og det er min Tro, at det da vil 
vise: sig, at Arternes Udbredelse bestemmes ved lige- 
saa enkle Love som Himmellegemernes Bevægelse.* 
Saavidt den Gang. I det Arbejde, der her skal an- 
meldes, fremlægger Prof. Blytt Resultatet af sine 
senere Studier over Aarsagerne til disse klimatiske 
Vekslinger. Det er et særdeles interessant Arbejde, 
interessant saavel paa Grund af den smukke Maade, 
hvorpaa Spørgsmaalet søges løst, som, og jeg vil sige 
i næsten end højere Grad, fordi det fremstiller for os 
en Videnskabsmand, der, selv Botaniker, med en for- 
bausende Energi har kastet sig over snart sagt alle 
naturvidenskabelige Felter og forstaaet at trænge i 
den Grad ind i deres Hemmeligheder, at han har 
kunnet udnytte dem med en saadan Kyndighed og 
en her er Tilfældet. 
Botaniske, astronomiske, meteorologiske og geologiske 
saadan Begrændsning, som 
Kjendsgjerninger og Theorier kombineres her (og 
tildels i mathematiske Udtryk) til Frembringelsen af 
en ganske ny Theori. 
Her er ikke Spørgsmaalet at forklare de store 
klimatiske Forandringer, der har afsat sine Mærker 
i Polarlandenes Istid og tropiske Klima. Disse anta- 
ger Prof. Blytt maa tilskrives Forandringer 1 For- 
delingen af Land og Hav. 
Aarsagerne til 
Her gjælder det at søge 
disse lange, sukcessive, periodiske 
Forandringer, der, om end i kortere Tidsrum umærk- 
bare, dog i Tidernes Længde spiller en stor Rolle, 
dem Professoren opstiller i ,Indvandringen af Norges 
Flora.* 'Theoriens Hovedlære angives at være: 
1. Ti alle Tider og under alle Bredder har Klimatet 
været underkastet periodiske Ændringer, hvis Varighed 
maa maales med Aartusinder. 
24 De Ændringer, hvorom her er Tale, har ikke været 
betydelige maalt med almindelige klimatologiske Tal: 
men de gik inden større klimatiske Provinser sam- 
tidig i samme Retning, og der maa saaledes ogsaa 
almindelig virkende Kræfter til for at frembringe 
dem. 
3. Efter de Spor, som Perioden har efterladt sig i 
de norske Torvmyre og andetsteds, er der Grund 
