til at tro, at den vender nogenlunde regelmæssigt til- 
bage efter Forløbet af en bestemt Tid. 
4. Derimod forudsætter Theorien ke, at Øndringerne 
samtidig gik i samme Retning over hele den 
nordlige (eller sydlige) Halvkugle. 
Disse Skiftninger i Klimatet tilskriver Professor 
Blytt de langsomme periodiske Forandringer i Jor- 
dens Stillmg til Solen, hvilke betinges af Præcessio- 
nen (Knudelinjens tilbagegaaende Bevægelse med en 
Periode paa ca. 21000 Aar) og Forandringerne i 
Jordbanens Excentricitet. 
Variationer i Sommer- og Vinterhalvaarets Længde, 
saaledes at i 10500 Aar er Vinteren længere end 
Sommeren og i de følgende 10500 Aar Sommeren 
Præcessionen foraarsager 
længere end Vinteren. 
Excentriciteten. Med dennes nuværende lille Værdi 
bliver Overskudet af Sommerdage i den ene og af 
Vinterdage i den anden Halvperiode 52214 Dage og 
den største Bxcentricitet hele 217674 Dage. 
Saadanne Forholde maa nødvendigvis give sig til- 
kjende i Klimatet. 
eller Afkjøling 
Denne Forskjel vokser med 
med 
Fastlandenes forøgede Opvarmning 
denshavene og disse sidste regulerer Havstrømmene. 
Vort Lands milde Klima skyldes jo Nordatlanter- 
havets sydvestlige Strømninger; men disse mener 
altsaa Prof. Blytt til- og aftager i Mægtighed med 
Jevndøgnspunkternes Bevægelse i sit 
Kredsløb og med Excentricitetens Størrelse. 
Theoriens Rigtighed kan man selvfølgelig endnu 
ikke. bedømme; men den forekommer mig at se meget 
rimelig ud. 
21000aarige 
Spørgsmaalet vil vel nu, en Gang truk- 
ket frem, blive gjort til Gjenstand for Diskussion. 
En i og for sig ganske uvæsentlig Ukorrekthed 
skal jeg gjøre opmærksom paa, fornemmelig fordi det 
omhandlede Faktum har selvstændig Interesse og tør 
de fleste ubekjendt. Prof. Blytt begrunder 
Myrenes større Fugtighed i Smaalenene end i Akers- 
være 
hus ved den rigere Nedbør der end her. Det ligger 
ogsaa meget nær at antage, at Nedbørforholdene maa 
stille sig saaledes. De nyeste Resultater af Nedbør- 
maalingerne godtgjør imidlertid, at der i det indre 
af Akershus Amt i Nord for Kristiania findes et 
Nedbørdistrikt med en aarlig Regnhøjde af indtil 
1100 Millimeter, medens denne i Smaalenene neppe 
nogetsteds naar syuderlig over S00 Millimeter. 
JJ. Fri: Uber Torf und Dopplerit. 
Ziirich 18838. 88 Pag. 8% Med en Planche. 
Vi tror at burde henlede Geologers og andres 
Opmærksomhed paa nærværende Skrift, hvis væsent- 
ligste Indhold er følgende: å 
I det Iste Afsnit behandler Forf. Torvmyrene. 
Han benægter, at Tang og andre Søplanter kan danne 
Torv og skiller mellem ,, Hochmoore* og ,. Rasenmoore.* 
De første, som svarer til, hvad vore Bønder kalder 
, Maasemyre,* dannes af Sphagnm (8. cymbifolium!), 
som kun trives, naar Vandet ikke er haardt; de sidste, 
(man skulde kunne kalde dem Græsmyre) dannes af 
Græsarter, Stargræs og Løvmoser (Vandhypna), som 
48 
paavirker Vindforholdene over Ver- 
trives baade i kalkfrit og i haardt Vand. Interessant 
er navnlig Forfatterens Bevis for, at Sphagnummyre 
kan opstaa af den sidste Slags selv paa kalkholdig 
Bund, naar blot Græstorven har naaet en vis Mæp- 
tighed. Derpaa gjør Forf. os bekjendt med den saa- 
kaldte Levertorv, som er elastisk og dannes i Fersk- 
vande af Rester af højere staaende Planter og af for 
Størstedelen éncellede Alger, der afsondrer et gelé- 
agtigt Hylle og meddeler Torven den Egenskab, efter 
Udtørring, ved Befugtning med Vand, atter at an- 
tage sin oprindelige Beskaffenhed. 
Det 2det Afsnit handler om Torvdannelsen, 
Alle Planter undtagen Diatomeerne (Kiselalgerne) kan 
danne Torv. —Endeproduktet ved Torvdannelsen er 
homogene Ulmin- og Huminstoffe. Cellestofrige Plante- 
dele fortorves langsomst, — og ofte er Cellemdholdet 
omdannet, medens endnu Væggen er uforandret. 
Torvdannelsen er ingen Gjæringsproces; men den er 
en meget langsom Forandring af Planterne ved en lav 
Varmegrad og under saavidt mulig stærk Udelukkelse 
af Surstof. Spaltesoppe (Bacterier) har intet med 
Torvdannelsen at skaffe. Den ledsages ikke af nogen 
Varmeudvikling. — Tryk og Frost udøver ingen paa- 
viselig Indflydelse. 
Det 3die Afsnit indeholder Bidrag til de natur- 
lige 0 kunstige Ulminstoffes Morphologi og Chemi. 
Forf. sammenligner * Torvsubstantserne med de af 
Kulhydrater paa kunstig Vis fremstillede Ulminstoffe 
og viser, at der tilsidst dannes homogene Ulmin- og 
Huminsubstantser, som ved Torvdannelsen optræder 
som Syrer bundne til Caleium og Magnesium, og 
som 1 ren, tørret Tilstand leverer et meget homogent, 
haardt og glaslignende Stof (Dopplerit), der findes i 
mange Torvmyre, og med hvis Dannelse, Sammen- 
sætning og Fgeenskaber forøvrigt Bogens 4de Afsnit 
udførlig beskjæftiger sig. 
Det interessante og lærerige Arbejde grunder 
sig paa en mikroskopisk og chemisk Undersøgelse af 
en Masse friske Torvprøver fra Mellemeuropa og paa 
en Kritik af henved 60 Arbejder over Torv og vil 
være af stor Interesse for alle dem, der interesserer 
sig for de endnu i mange Henseender gaadefulde 
chemiske Processer, som ledsager Torvdannelsen. 
A. B. 
Darwinsubskriptionen. 
Til ,Naturens* Redaktion er indkommet 
Kr. 135.50, der er oversendt Kommitteen for 
Norge. 
Indhold. Leonhard Stejneger: Fra det yderste 
Østen: IHT. — T. Ch. Thomassen: Begredet om Art. 
(Forts. fra forr. No.). — P. H. A. Fougner: Et gjen- 
dommeligt Luftsyn (Med 3 Fig.). — Mindre Meddelelser. 
— Litteratur. — Darwvinsubskriptionen. 
* Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
