ned, afvekslende med mange hundrede Fods 
bratte Styrtninger, hvor al Passage langs Stran- 
den er spærret. Her er derfor ingen Mulighed 
for at vandre langs Kysten fra det ene Sted til 
det andet, saaledes som paa Berings-Ø, og er 
man nødt til at tage overland, saa gaar det 
op det ene Fjeld og ned det andet i uafbrudt 
Rækkefølge. 
Disse bratte, fremspringende Nes er Hjem- 
stedet for utallige Sjøfugle af de Slags, som 
helst lever sammen i saadanne Fuglebjerge, og 
naar vi under Forbifarten affyrer et Skud, hvirvler 
deres Myriader ud som Snefnokker i en Vin- 
terstorm. Det er vanskeligt i sin Almindelighed 
at angive, hvilken Art udgjør Hovedmassen, idet 
hver Sort vælger sig et Sted, hvor det passer 
den bedst, og da Forholdene er forskjellige, vil 
vi finde Bjerge med hver sin fremherskende Art. 
Kun hvor alle finder sine specielle Betingelser 
fyldestgjorte forekommer ogsaa alle, eller de 
fleste Arter. 
Nogen bestemt Regel for hver Arts Ræk- 
kefølge nedenfra opad i disse Fuglebjerge har 
Hvis Hullerne, 
hvori Lunden lægger sine Æg findes lavere end 
jeg heller ikke kunnet opdage. 
Hylderne, hvorpaa den spidsnæbbede Alke ruger, 
tager denne den øvre Plads og hin den lavere 
og omvendt. 
Den talrigste af alle disse Fugle er vel 
kanske Lomvien, den spidsnæbbede Alke eller 
Årren, som den ogsaa med sit russiske Navn, 
Skrig, kunde 
kaldes, (Uria arra Pall.), mellem hvilke hist 
og her forekommer en enslig Fugl af dens syd- 
der er en Efterligning af dens 
ligere Repræsentant Uria califormca*). Som 
Soldater 1 Geledder sidder deres 
de kun nogle Tommer brede, som lange Hylder 
Tusinder paa 
dannede Fremspring, i sin oprette Holdning 
Den skin- 
nende hvide Bugside vender de mod Fjeldvæg- 
mindende om Sydhavets Pinguiner. 
gen, den sorte Ryg udad, og naar de flyver op, 
*) Førstnævnte udmærker sig især ved et kortere 
og højere Næb end den senere og indtager til 
den en lignende Stilling som i det atlantiske 
Nord Uria brimnichii til vor almindelige U. troile. 
Den her forekommende er Pallas's ægte U.arra 
og er ikke identisk med den i det nordlige At- 
lanterhav og tilstødende Ishav forekommende 
kortnæbbede Lomvi, for hvilken derfor Pallas's 
Navn er uanvendeligt. 
54 
er de derfor nødte til først at vende sig om- 
kring.  Tages de med pludselig Overraskelse, 
som naar en Baad kommer ubemærket lige ind 
paa dem, forvolder denne Manøver, at mange 
river sit Æg med sig i Farten, og saa hændte 
det os et Par Gange, at et af disse store, 
pæreformede, brogede Æg dumpede ned 1 Baa- 
den mellem -os til 'en eller anden ulykkeligs 
højlydte Misnøje, naar dets flydende Indhold 
gjød sig ud over ham, og til de andres ligesaa 
højlydte Munterhed. Disse Aleuter er 1 Al- 
mindelighed ganske snaksomme Personer; ved 
et saadant Tilfælde vilde deres Strubelyd aldrig 
tage Ende. 
Som i de norske Fuglebjerge spiller ogsaa 
Krykkjerne en fremragende Rolle, og her fore- 
kommer til og med to Slags, den sortbenede 
(Rissa kotzebwi)**) og den rødbenede Krykkje 
(RK. brevirostris); men begge indtager forskjel- 
lige Rugepladse, og det er yderst sjelden at 
finde endog nogle faa Individer af den ene Art 
paa en Fjeldvæg, som er optaget af den anden. 
Ja, paa Berings-Ø har den rødbenede okkuperet 
den sydøstlige Kyst fra Kap til Kap med fuld- 
stændig Udelukkelse af den anden. Her paa 
Mednij synes den sortbenede at have Overtaget. 
Jo højere, stejlere og mere forvitret og 
udvasket Fjeldet er, desto talrigere er Hav- 
hestens (Fulmarus) knæggende Skarer. Er Ky- 
sten sønderreven til skarpe, men ikke synderlig 
høje Egge, Naale, Taarne og skumomsprøjtede 
Skjær og er vi sikre paa der at 
møde de sorte Skarver (Phalacrocorax). Finder 
derimod 
Klipper, 
vi et fremspringende Nes eller en 
Holme med stejlt sluttende Vægge, men oven- 
paa fladt og bedækket med saftiggrøn Græstorv, 
har Ørelunden (Lunda cirrhata) gjenuemgravet 
den hele Flade med sine Gange og sidder nu 
i Aabningerne kigende ned paa os med sine 
hvide Øjne. 
trækker naturlige Huller og Kløfter mere spredte 
- Derimod er de Arter, som fore- 
omkring og maa tage op Bopæl, hvor de kan 
finde den, saaledes de forskjellige Dværglunder 
og Stormfuglene. 
**) Dette er en den norske R. tridactyla meget 
nærstaaende Form, der bebor det nordlige Stil- 
lehav. Dens Bagtaa er i Almindelighed ganske 
vel udviklet og forsynet med en fuldstændig Klo, 
hvorved den adskiller sig fra sin atlantiske 
Broder, hos hvem disse Dele er aldeles rudi- 
mentære. 
