M, P og y. som kommer tilsyne i konturene; M 
danner bredsiderne, P og y de smalle sider. Dette sees 
meget vel formedelst klyvningerne; videre spores 
ikke sjelden tvillingstribning og lameller speilende 
først den ene, saa den anden, saaledes som hos pla- 
gioklas (efter albit-loven), men derhos ogsaa tvilling- 
sammensætning efter karlsbader-loven. Under mikro- 
skopet sees, at udslukningsretningen forholdende sig 
optisk negativ danner en spids vinkel paa hver side 
af hine lamellers streg. 
Disse tavlekrystaller vise derhos tydeligt 
sin vækst ved en omranding indenfra udad. 
Hos mange af de større sees den sammensatte 
bygning, idet kontur om kontur nøiagtigt er 
opstreget. En række med jernerts-korn kommer 
ofte imellem, synlige i en punkteret streg. Snart 
er denne sammenbyggede natur hos den enkelte 
krystal yderst regelmæssig, skal om skal, snart 
ogsaa spores mere uregelret fordelte partier. 
Foruden feldspaterne, hvilke altsaa fra disse 
synlige dimensioner synke ned til mikroskopisk 
størrelse i grundmassen, øines hist og her ogsaa 
metallisk glindsende, jernfarvede korn, undertiden 
af I mm bredde. 
sig og prøves, vise de et kirsebærrødt pulver, og 
Naar saadane udsondres for 
da de derhos forholde sig umagnetiske, tør det 
Disse 
sig af lava- 
være ren eller titanholdig jernglands. 
jernertskorn har tidligt udskilt 
massen, de lagde sig som nævnt ofte over de 
voksende feldspatkrystaller tilligemed andet smaat 
fnug, som øiet ikke skjelner, og dette giver den 
sorte og hvide stregning i fast hver eneste kry- 
stal. 
sammensætning med nogle faa streger. 
Træsnittet kan kun antyde denne lamellær- 
De øvrige pletter, mandlerne (hvide i teg- 
ningen) vise sig i dette snit mest runde, men i 
et andet snit langs tavlernes hovedretning vilde 
flere ovale i længden udtrukne kunne bemærkes. 
De bestaa af klar kalkspat, hvorigjennem man 
ser noget grønjord paa bunden, som grønske i 
en liden dam. =Kalkspat-fyldningen i hvert af 
disse den gamle lava's blærerum udgjøres af 
flere forskjelligt mod hverandre orienterede korn. 
Præparater til mikroskopisk undersøgelse af 
denne porfyr (porfyrit) er efter derom ytret 
ønske afgivet til professor Brøgger, som har un- 
der arbeide en nøiere granskning og ordning af 
alle vore granit-syeniter, porfyrer m. v. fra egnen 
mellem Mjøsen og Langesund. 
Skulde komme for 
nogen 'samlers øine, saa tør udrette 
vink til, at det er værd at samle de forskjellige 
imidlertid disse linier 
de et 
typer af vore porfyrisk udviklede bergarter, 
ogsaa haandfulde af udplukkede krystaller, lægge 
mærke til disses stilling i bænken, strømmen 
eller gangrummet o.s.v. Den beskrevne mørk- 
violette porfyr er ikke den sædvanligst øverst 
forekommende hen over Krogskovens og Holme- 
strands plateau, i Tønsberg fjeld o.s.v. nemlig 
den brunrøde; men den indtager sin plads over- 
alt dybere, forsaavidt jeg ved. 
To Meddelelser 
af J. Sparre Schneider. 
I. Om den saakaldte Trompeter i 
Humlerederne. 
Blandt de mange interessante lagttagelser 
over Humler og Snyltehumler, som Professor 
E. Hoffer har offentliggjort i , Mittheilungen des 
1881, for- 
tjener følgende mærkelige Beretning om den saa- 
naturw. Vereines fir Steiermark*, 
kaldte Trompeter blandt Humlerne at komme 
udenfor den snevre videnskabelige Læsekreds, 
for hvem dette Tidsskrift er tilgjængeligt. 
Prof. Hoffer meddeler følgende: 
,y Det er nu snart 200 Aar siden Gödart 
paastod, at han i Humlerederne har iagttaget 
en ,Trompeter*, som hver Morgen steg op i 
Toppen og vækkede de øvrige Humler til Ar- 
bejde ved en vedholdende Summen. Mange 
umiddelbart efter anstillede lagttagelser af andre 
Forskere kunde imidlertid ikke bekræfte noget 
lignende, selv den ivrige Réaumur henviser denne 
Fablernes Verden. 
Heller ikke i vort Aarhundrede har man bemær- 
angivelige Observation til 
ket noget saadant. 
I tidligere Aar og ligesaa i forrige og 
sidste Sommer havde jeg næsten hver Morgen 
forgjæves forsket efter en slig Bevægelse i mine 
Humlereder, der befandt sig i en egen dertil 
