hans Udsagns MTilforladelighed.* 
for en andenhaands, Dertil kommer, at der 
ingen fandtes paa Øen, som kunde benægte 
Som en Støtte 
for vor Berettigelse til at fortolke hans Udsagn 
saaledes tjener det Faktum, at Dmitri Bragui, 
der overvintrede paa Øen i samme Aar, som 
Vasilij kom dertil, paa Zoologen Pallas's Opfor- 
dring holdt en Journal, hvori 'alle Øens store 
Sjødyr er opregnede, uden at Sjøkoen findes 
nævnt. 
Endnu værre bevendt er det med den le- 
vende Sjøko, som Nordenskiöld mener har været 
seet af 
1854. 
ling stemte fuldstændig overens. og antager det 
to Beringsinsulanere omkring Aaret 
Han forsikrer os om, at begges Fortæl- 
for klarligen bevist, baade ved deres Beskrivelse 
af Dyrets Form og den Maade, hvorpaa det 
græssede i Vandet, som ogsaa ved Beretningen 
om Maaden, hvorpaa det aandede, dets Farve 
og Magerhed, at det Dyr, de saa, virkelig var 
en Sjøko. Da disse indfødte, siger han tilslut, 
ikke havde nogen Kundskab om Stellers Beskri- 
det umuligt, at deres 
Beretning kan være falsk. Nordenskiöld 
glemt, at han ovenfor 
velse af Dyret, er 
synes her ganske at have 
berettede om en Mand, som sagdes at have 
seet levende Sjøkjør, og som boede paa Øen 1 
hans Hjemmelsmænds Ungdom. Men efter den 
Eksamination, som jeg 1 Ro og Mag foretog af 
begge Vidnerne hver for sig, fremgaar det ty- 
deligt, at de neppe engang forsøgte at tillempe 
de dem kjendte Karaktertræk af Sjøkoen paa det 
af dem observerede ukjendte Dyr. Mine Spørgs- 
maal var i Forvejen nøje overvejede og mned- 
skrevne paa en saadan Maade, at de ingen 
Nøgle indeholdt til Svarene, der optegnedes ord- 
Stedet. 
gjorte Eksamination fremgaar, at deres Beret- 
ret paa Af den andetsteds offentlig- 
ning, om end i det væsentligste overensstem- 
mende, dog i mange Punkter afveg fra hinan- 
den, dog ikke mere, end at det tilfulde deraf 
fremgaar, at Dyret var vidt forskjelligt fra 
en Sjøko. 
det Dyr, de saa, dukkede helt under Vandet 
som en Hval, og at det, da det dukkede for 
De vigtigste af disse Punkter er. at 
tredje Gang, ganske forsvandt. Desuden stemte 
de overens deri, at det sprøjtede ud en ,liden 
Fontæne*, som en Næbhval, at det ingen Finne 
havde paa Ryggen, og at Farven var af en lys 
Træfarve med aflange sorte Pletter. Men det 
| 
| 
| 
Stellers Beskrivelse 
fast, at Sjøkoen ikke dukkede helt under, at 
staar efter uimodsigeligt 
den kun stak Hovedet under Vandet, naar den 
græssede, og at Ryggen altid var oven Vande. 
Det er ikke nogen Indvending, at den vestin- 
diske Lamantin kan sænke sig ned paa Bunden 
Vandet: ikke den 
Hvalernes dukkende Bevægelse. Det er 
sikkert, at Sjøkoen ved Udaandingen ikke sprøj- 
helt under men heller har 
ogsaa 
tede ud Vand som ,en Fontæne*, ligesom dens 
Farve var mørk, hist og her med lyse Pletter 
og ikke omvendt. 
Der at det 
Dyr, som Folkene saa, var en Tandhval uden 
kan neppe være Tvivl om, 
Rygfinne, og 1 Virkeligheden erklærede den 
ene af Mændene, at Mangelen af denne var det 
ewreste, som skilte Dyret fra en Hval — han vidste 
nemlig ikke, at der eksisterer Hvaler uden Ryg- 
Det Be- 
retning at finde ud, hvilken Art det sandsynlig- 
finne. er endog muligt fra deres 
vis har været, og jeg nærer mmgen Betænkelig- 
hed ved at udtale, at det var en Hun af Nar- 
hvalen (Monodon momnoceros), som har givet 
Anledning til den famøse Stellers Sjøko af 1854! 
Det bliver det Sjø- 
koens Livshistorie er endnu ikke ført længere 
ned i Tiden end til 1768. 
altsaa ved gamle: 
Petropaulski, Kamt., Oktober 1883. 
L) 
Om Sneens og Isens Flora og Fauna. 
Ved N. Wille. 
Man har været saa vant til at betragte Varme 
som et ueftergiveligt Vilkaar for Organismers 
Liv, at det vakte stor Forbauselse, da Natur- 
forskerne 1 Slutningen af forrige og Begyndel- 
sen af dette Aarhundrede efterviste, at en OQ1- 
ganisme levede og udviklede sig paa de Samlin- 
ger af evig Sne, som man her og der finder i 
Højfjeldene. Det 
Tid, at det er bleven bekjendt, og det næsten 
er dog først 1 den senere 
udelukkende gjennem Undersøgelser af den 
svenske Algolog, Professor Wittrock, at der 
i disse kolde Regioner lever en hel liden Flora 
Fauna. 
og Da dette mærkelige Faktum har 
vakt megen Opmærksomhed, skal vi efter Pro- 
