kuglerund, men ofte sammentrykt fra to Sider, 
(Fig. 
kort eylinderformet (Fig. b,c). 
saa den bliver liudseformig d, e) eller 
Cellevæggen 
er tyk og har paa sin OQverflade sekskantede 
Ruder, som bærer en kuppelformig KForhøjning. 
Disse Oeller er relativt ganske store (0.020— 
0.027 mm.) og tager sig under Mikroskopet 
smukt ud med sit blodrøde Indhold og sin i 
perlegraat skiftende, smagfuldt skulpterede Celle- 
væg. Med nogen Fantasi kunde man tro, at 
det var en Rubin indfattet i ægte Perler, som 
«man havde for sig. Disse Celler har samme 
Bestemmelse som Frøene hos de højere Planter, 
at bevare Arten fra den ene Vegetationsperiode 
til den anden. 
Naar de spirer, deler Celleimdholdet sig først 
i to (Fig. d,e) og derpaa den ene eller begge 
disse sig atter i to. Der danner sig et Hul 
paa Modercellens Væg, og gjennem dette falder 
de ved Spiringen dannede OCeller ud og viser 
sig at overensstemme med dem, som vi tog til 
Udgangspunkt. 
Vi finder altsaa, at flere ulige Slægtsled er 
nødvendige, inden Udviklingskredsen bliver fuld- 
stændig, og Sphærella mivalis har saaledes lige- 
som mange andre Alger og Soparter en flerle- 
det Generationsveksling. Forresten er det ikke 
usandsynligt, at Sphærella mivalis under visse 
Betingelser kan optræde under endnu flere 
Former. 
Tilsidst skal vi efter Professor Wittrocks 
Afhandling ogsaa nævnte nogle Ord om Sneens 
og Isens Fauna. - Hermed menes naturligvis 
ikke de Pattedyr og Fugle, som en enkelt Gang 
nogen kortere Stund opholder sig paa Sneen 
eller Isen, men Dyr, som virkelig lever paa 
disse kolde Omraader og søger sin Næring fra 
Snefloraens i Størrelse saa ubetydelige Organis- 
mer. 
I sin Beskrivelse over den svenske Polar- 
ekspedition 1872—73 omtaler Kjellman en In- 
sektart, der er mnæsten mikroskopisk liden og 
tilhører Poduridernes Gruppe, som ved Fairha- 
ven saaes livligt at hoppe om paa Glaciererne 
og undertiden forekom i saadanne Mængder, at 
de paa en Flade af omtrent en Kvadratfod helt 
og holdent skjulte Sneens hvide Farve. I den 
fra Fairhaven hjemførte røde Sne, fandtes ikke 
blot fuldvoksne Poduraindivider, 
rigelige Mængder Æg af dem, 
men ogsaa i 
Fra Sehweiz's Alper kjender man siden 
lang Tid tilbage en anden Podurid, den saa- 
kaldte Glacierloppe. E. Desor omtaler, at da 
han i 1840 i Selskab med Agassiz og Purtalés 
besøgte Unteraarglacieren, fandtes dette Dyr i tu- 
sindvis under Stenene paa Glacierens nederste 
Del. 
Den Behændighed, kunde 
smutte ind 1 Isen, var helt forbausende. Om 
hvormed de 
et Isstykke sloges løs, kunde man ofte se dem 
kile omkring i dettes haarfine Sprækker, som 
var usynlige for det blotte Øje. 
Carl Vogt, som ledsagede Desor og Agas- 
siz omtaler fra Aarglacierernes ,røde Sne* en 
Macrobiotus, som tilhører Edderkopperne. 
Dette Dyr havde sine Fordøjelseskanaler saa 
fyldte af den røde Snes Organismer, at det i 
sig selv klart brunfarvede Dyr viste en Skuft- 
ning 1 rødt. 
Endnu en tredje Dyreart nemlig en liden 
Orm af Hjuldyrenes Gruppe fandtes af Agassiz 
og hans Kammerater. 
Blandt den af Dr. Nathorst 1882 fra Alk- 
hornet paa Spidsbergen bjemførte ,,røde Sne* 
fandt Professor Wittrock talrige Iudivider af en 
liden Rundorm, der viste sig at være en ny 
Art, som senere er beskreven af Dr. OC. Auri- 
villius under Navnet Aphelenchus mvalis. Da 
Professor Wittrock, for nærmere at studere .,,den 
røde Sne*, ved Juletid lagde endel af den 1 tør 
Tilstand hjemførte Prøve i Vand, levnede ikke 
alene Algerne op, men ogsaa en Mængde Indi- 
vider af Ormen, som paa det tredje Døgn, efter 
at de var lagte i Vand, svømmede livligt om- 
Dog kom ikke alle In- 
divider tillive; de som nylig før Indtørkningen 
kring mellem Algerne, 
havde spist sig mætte, hvad man med Mikro- 
skop kunde se derpaa, at deres Fordøjelsesorga- 
ner var fulde med rødligt Indhold, og meget 
unge Individer kunde ikke vækkes fra den ved 
Indtørkningen fremkaldte skindøde Tilstand. 
Dette er i Korthed, hvad man nu ved om 
Sneens og Isens Flora og Fauna; meget vil vist- 
nok endnu være at finde paa dette Omraade, 
da det har vist sig, at næsten hver ny Prøve 
af ,rød Sne*, som er bleven hjembragt, har in- 
deholdt Organismer, som ikke tidligere var 
Det vilde derfor 
om Turister eller 
fundne paa disse Qmraader. 
være i høj Grad ønskeligt, 
andre, som har Anledning til at samle ,rød 
