Sne", vilde gjøre sig det lille Besvær at med- 
bringe endel af det ved Sneens Smeltning frem- 
komne røde Bundfald til videnskabelig Undersø- 
gelse. 
Om Forekomsten af Insekter i Menneskets 
Legeme. 
(Af W. M. Schøyen.) 
Af alle de mangfoldige forskjellige Insekt- 
arter, der hver paa sin Vis bliver mere eller 
mindre generende og besværlige for Mennesket 
ved at angribe og bedærve vore Hjendele at 
allehaande Slags, kaste sig over vore Kultur- 
planter ete. etc., er dog ingen saa næsvise og 
nærgaaende som de Arter, der snylter sig ind 
paa os selv og gjør vort eget kjære Legeme 
til Gjenstand for sine Angreb. Vi forbigaar 
her alle de velbekjendte blodsugende Plageaan- 
der: Myg og Knot, Klægger og alskens stik- 
kende Fluer, de forskjellige Slags Utøj m. v., 
der sent og tidlig forfølger os med sine irri- 
de 
terende Stik og tapper Blodet af os, hvor 
kan komme til, — og skal her kun beskjættige 
os med endel Arter, hvis Yngel man har fundet 
tilhuse 
der saaledes ligefrem er gjort til Ynglested og 
mde 1 selve det menneskelige legeme, 
Udklækningsapparat for disse næsvise Smaadyrs 
væmmelige Afkom. 
Der har fra langt tilbage 1 Tiden og indtil 
vore Dage, i Løbet af over halvtredie hundrede 
Aar, lidt efter lidt ophobet sig en hel omfangs- 
rig Literatur behandlende saadanne Tilfælde af 
Insekters Forekomst i Menneskets legeme, dels 
idet Æggene tilfæl- 
digvis er indkomne med Føden, og 
i Maven og Tarmkanalen, 
dels i an- 
dre Dele af Legemet, saasom i Næsen og Pande- 
hulerne, i Øret, Øjet eller under Huden paa 
forskjellige Legemsdele, hvor Æpggene forsætlig 
det 
altid visse 
er anbragte af Moderinsekterne. I langt 
det 
Fluearter, der har været paafærde: kun mere 
overvejende Antal Tilfælde er 
undtagelsesvis forekommer Tilfælde, hvor ogsaa 
Insekter af andre Ordener, og da navnlig Biller 
eller skalvingede Insekter, har været paatrufne 
i Menneskets Indvolde. 
Som det er at vente, er det fornemmelig 
i de varmere Strøg af Jorden, hvor de indfødte 
lidet generes af Klæder paa Kroppen og stadig 
14 
Å 
baade færdes og sover ude i det fri, at saa- 
danne Tilfælde indtræffer, at Bræmser eller an- 
dre Fluer lægger sine Æg paa Huden af Men- 
neskene.  Navnlig i Central- og Sydamerika fore- 
kommer der stadig Fxempler herpaa, hvorom de 
fleste Rejsende fra ældre og nyere Tid ved at 
berette. - Humboldt og Bonpland opdagede 
saaledes i Sydamerika en Slags Bræms, der an- 
greb deres indianske Ledsagere, idet de lagde 
sime Æg paa deres Maver, hvor Larverne levede 
i Buler eller Svulster, saaledes som man ser 
dem paa Ryggen af Kreaturer, der er besatte 
Ikke bedre gik det Dr. 
Le Conte's Ledsagere paa en Rejse i Hondu- 
med Bræmselarver. 
ras i Centralamerika: de fik Bræmselarver under 
En 
Mængde lignende Tilfælde er i de senere Aar 
Huden paa Skuldre, Bryst, Arme og Beu. 
lagttagne paa mangfoldige Steder i Amerika af 
forskjellige Rejsende og Forskere, saaledes navn- 
Mexiko, 
Paraguay, Peru m. fl. Steder. 
Nygranada, Brasilien, 
Det 
som om alle disse hyppige Tilfælde af virkelige 
he i Guyana, 
— synes, 
Bræmselarvers Forekomst hos Mennesker 1 hine 
Trakter bliver at referere til et Par, eller maa- 
ske flere, Arter af Slægten Dermatobia, for- 
nemmelig D. noxtalis, der er den bedst kjendte 
Art. 
findes 1 stor Mængde under Huden baade hos 
Disse Larver. der foruden hos Mennesket 
Hunde, Hornkvæg og rimeligvis ogsaa flere an- 
dre Dyr, har et ejendommelig pæreformigt Ud- 
seende og kaldes i Sydamerika i Almindelighed 
, Ver macaque*, i Centralamerika , Ver moyo- 
quil*. Ellers er de ogsaa kjendte under flere 
andre Navne, som ,.Gusano*, ,Nuche*, ,.Ura* 
o. fl. Ifølge Goudot forekommer dette Insekt 
paa sine Steder i Nygranada, navnlig 1 Slette- 
landene langs Skovkanterne og hvor Engstræk- 
ninger afveksler med Kratskov, i slig Mængde. 
at de bliver til den største Plage for det græs- 
sende Kvæg, hos hvilket man kan tælle i hun- 
dredevis Larver hos et enkelt Individ, navnlig 
men ogsaa paa Hovedet, 
Der 
kan være Bule i Bule, saa at Huden viser sig 
Ogsaa de stakkels 
man ofte besatte med slige Buler 
paa Skulderbladene. 
langs Siderne, ved Halen og paa Ryggen. 
gjennemhullet som en Sil. 
Hunde ser 
over hele Kroppen. Goudot selv husede ogsaa 
Larver paa forskjellige Dele af Legemet, især 
hvor Klæderne ikke bedækkede Han 
siger, at omendskjønt han gav nøje Agt, kunde 
samme. 
