Frembringelser — et Øjebliksfotografi af Lynet. 
Hvem har med sit Øje kunnet fiksere Lynets 
Vej saaledes som her Fotografens Camera? Det 
kan neppe slaa fejl, at saadanne Billeder, naar 
man med Tid dg Stunder faar gjengivet de 
mange Variationer i Lynets Forekomst. vil tjene 
til at sprede meget af den Dunkelhed, der 
endnu omgiver dette Fænomen, saa lynsnart i 
sin Fremtræden. 
Dette det første Billede af Lynet er ifølge 
sGaea* taget af Fotograf Robert Hånsel 1 
Reichenberg i Böhmen, Natten den Gte Juli 
1883 med Brom-Gelatin-Plader. Det har lyk- 
kedes Hr. Hånsel at faa ialt 4 Plader. Den 
her gjengivne fremviser flere samtidige Lyu og 
tillader tydelig at erkjende, at disse delvis var 
dobbelte og tredobbelte, ligesom at der udgaar 
Grene til Siderne. ,,Gaea* nævner som af særlig 
Interesse at holde Lynafledere under fotografisk 
Kontrol for at kunne komme til Kundskab om. 
hvordan disse forholder sig ligeoverfor Lynet. 
I et Land som Australien, hvor Solen skin- 
ner med saadan Stadighed og Styrke, at det 
ofte er til stor Skade, kunde det synes, som 
om Ankomsten af en ,Regn-Doktor* ikke kunde 
behøve at forurolige nogen. Astronomen i New 
South Wales, Mr. Russell, har ikke desto mindre 
gjort store Anstrængelser for at afsvække Virk- 
Dpingen af et saadant Individs Bestræbeljer og 
det tiltrods for Regnmagerens Forsikring om, 
at han arbejder paa en rationel Maade med 
Nitroglycerin, Kanoner, elektriske Maskiner, Dra- 
ger o.s.v. Men Mr. Russell forudsiger, at han 
snart vil tabe sit Terrain i vort oplyste Aar- 
hundrede, hvis han ikke har mere Rede paa 
Aarsag og Virkning, end at han mener sig at 
kunne tømme Skyerne med en Snor eller skræm- 
me«+dem ned med nogle Skud. 
I en saadan Panke, der er temmelig ind- 
groet i manges Bevidsthed, som at en 1 og for 
sig ubetydelig, ved kunstige Midler frembragt Be- 
vægelse I Åthmosfæren er tilstrækkelig til enten 
at bringe den letteste Sky til at afgive Regn, 
eller til at lade en Storm afløse et herskende 
Vindstille, ligger der, det kan vanskelig be- 
nægtes, noget, der lader en Sammenligning med 
Folks Tiltro til Homoeopathien ligge nær for 
Tanken. Men 1 de fleste andre Lande end 
Australien er det vel saa, at de nødvendige 
Betingelser for Forandringer i Luftens Ligevægt 
hyppigere er forhaanden, saa at en Regnmager 
kunde have mere Held med sig. For Austra- 
liens Vedkommende er der i hvert Fald liden 
Tvivl om. at Mr. Russell er i sin gode Ret: 
og naar der, som han siger, fremkommer saa 
mange Forslag i den Retning, enkelte endog 
gaaende saa vidt som til at forlange, at Regje- 
ringen skal foranstalte Bombardementer af Sky- 
78 
| | 
erne, finder han, at det er paatide, at nogen 
optager Sagen til Prøvelse. 
(Seience.) 
En gammel Qvertro angaaende Tandpine. 
Blandt de hundrede forskjellige Midler mod 
Tandpine er der ogsaa et, som det af Littera- 
turen fremgaar meget gammelt, der har givet 
Anledning til den paa forskjellige Steder ud- 
bredte Overtro, at Tandsmerterne skriver sig fra 
smaa Orme, der opholder sig i Hultænderne og 
maa fordrives, hvis man skal blive Tandpinen 
kvit. Jeg ved ikke, om denne Tro paa de saa- 
kaldte ,Tandorme* er eller har været raadende 
noget Sted her i Landet blandt vor Almue, men 
i Tyskland f. Eks. har den fra gammel Tid af 
været temmelig almindelig paa sine Steder. Den 
skriver sig upaatvivlelig fra Brugen af Røgning 
med Bulmeurtfrø (Zlyoseyamus niger: ,Troldgræs, 
Vildrot*) som smertestillende Middel ved hule 
Tænder. Kastet paa Gløder udvikler dette Frø, 
der ligesom hele Planten er narkotisk giftig, en 
bedøvende Lugt og virker smertestillende. Her- 
under indtræffer imidlertid det Fænomen, at man 
bagefter Røgningen finder liggende omkring Glø- 
|. derne en Mængde smaa hvide ormlignende Le- 
gemer. Disse har man da almindelig antaget 
for ,.Tandorme*, der ved Røgningen var drevet 
ud af de syge Tænder. I Virkeligheden er det 
imidlertid ikke andet end Spirerne af Frøene. 
der under Varmens Indvirkning har skilt sig 
løs. Ved Heden fra Gløderne svulmer nemlig 
Frøet op, hvorved Skallet brister og Spirerne 
springer ué med en ejendommelig Springkraft, 
løsnende sig fra Frøet selv. 
Endnu i 1850 beretter Boie (Stett. entom. 
Zeitung 1850 P. 29), at Troen paa disse saa- 
kaldte Tandorme var almindelig i QOmegnen af 
Kiel, samt hvorledes han ved direkte Forsøg 
med Frøene af Bulmeurten var kommet efter 
Sammenhængen. Allerede af en gammel latinsk 
Afhandling fra 1674 af G. H. Velsch frem- 
gaar det, at denne indbildte Uddrivelse af Orme 
i Tænderne ved Hjælp af Bulmeurtfrø dengang 
var almindelig kjendt og troet. Senere, i Aaret 
1757, udgav den bekjendte Entomolog J. Ch. 
Schiåffer i Regensburg en Bog: .De indbildte 
Orme i Tænderne*, hvori han forklarer Sammen- 
hængen saaledes som ovenfor meddelt, kun med 
den Forskjel, at Uddrivelsen af Tandormene i 
Regensburg foretoges med Frøene af Jødekirse- 
bær (Fhysalis alkekengi), hvis Spirer besidder 
samme ejendommelige Springkraft og har samme 
skuffende Lighed med smaa hvide Orme, som 
Tilfældet er med Spirerne af Bulmeurtfrøene. 
I Polen, Curland og Litthauen skal man - fra 
gammel Tid af anvende et lignende bedragerisk 
Middel til at fordrive angivelige Orme af lang- 
varige Fodsvulster. W. M. S. 
