Det elektriske Lys. Tfølge The Klectrician 
kommer Sultanen af Djokjakartas (Java) Palads 
til at blive oplyst med elektrisk Lys. lyset 
skal frembringes af 196 Swan'ske Lamper og 
4 Siemen'ske Buelamper. Der meddeles ogsaa, 
at Prindsen af Soerakarta tænker at indføre 
elektrisk Belysning i sit Palads. Det elektriske 
Lys skattes i det hele taget højt paa Java, 
hvor et stort Antal Fabriker gjør Skridt til at 
indføre det. 
Science indeholder følgende mærkværdige 
Meddelelse : | 
I Byen Oregon staar et stort Æbletræ, 
plantet i 1842. Træet bærer to Slags Frugt, 
men blot et Slags hvert Aar, et Aar et, et 
andet Aar et andet. Træet er endnu kraftigt 
og trives godt. 
Litteratur. 
G. Finne, Corpslæge. — Fragmenter af 
Strubesygdommenes Diagnose og Behandling 
samt Strubespeilets Brug. 55 Sider, 8vo. 
Alb: Cammermeyers Forlag. 
var S. Young. — Praktisk lommebog i 
tidsmæssig biskjøtsel. 80 Sider. Svo. Kr. 0.70. 
Alb. Cammermeyers Forlag. 
Norsk Fiskeritidende, 1884, 2det Hefte. 
Heftet indeholder en hel Række Afhandlinger 
og Meddelelser vedrørende Fiskeribedriften. Blandt 
alle, disse skal vi imidlertid blot tage for os en, 
overskrevet : 
Barometrets Brug. (Efter Admiral Fitzroy). 
Som det tør være bekjendt har *Selskabet for 
de norske Fiskeriers Fremme* saavelsom private Mænd 
i den sidste Tid langs den norske Kyst fra Lindes- 
nes til Varangerfjorden ladet opsætte en hel Række 
.Fiskebarometre*, et Foretagende, der er al Ære 
 værd*). —Ovenciterede Afhandling er kompileret til 
Vejledning ved Brugen af disse. Den giver Anled- 
ning til adskillige Betragtninger, som vi anser det 
for at være i Almenhedens Interesse, at vi bringer 
frem. | 
At affatte en saadan Vejledning til Brug for et 
*) Angaaende disse Fiskebarometre maa det være 
os tilladt at gjøre den Bemærkning, at de lige- 
saa meningsløse som vildledende Paaskrifter 
angaaende Vejrets Karakter ved en bestemt 
Barometerstand mangler al Hjemmel ved et 
forøvrigt saa tidsmæssigt Foretagende. Det 
samme gjælder Barometerskalaens Inddeling i 
engl. Tommer istedetfor i Millimeter. 
79 
Publikum, der maa 'antages at savne Forudsætnin- 
gerne for en dybere Forstaaelse af de atmosfæriske 
Strømninger, maa indrømmes at være et ikke let 
Stykke Arbejde. Ikke destomindre tror jeg at kunne 
sige, at den her valgte Fremgangsmaade er mindre 
heldig. Men dette ikke indrømmes. saa 
antager jeg dog, at alle vil være enige om én Ting, 
selv om 
den nemlig, at hvad der bringes frem, bør være af 
den Beskatfenhed, det bibringer Læseren en 
rigtig Opfatning af de meteorologiske Instrumen- 
ters og Elementers Natur og Virkemaade. Dette 
tarvelige Forlangende kan i mange Henseender ikke 
siges at være gjort Fyldest. Artikelen dømmer sig 
jgrunden ogsaa selv, idet den angiver sig at være 
et Opkog af Fitzroy. Er der nogen Mening i nu 
i vore Dage, da Meteorologien har gjort og daglig 
gjør de største Fremskridt, at lægge til Grund et 
Skrift, affattet medens Meteorologien i vor Tids Be- 
tydning: neppe var kjendt engang af Navn og baseret 
paa 'de Forestillinger (uden Spor af videnskabeligt 
Grundlag), der raadede, før havde mindste 
Anelse om de Love, der regulerer Luftens Strøm- 
Fitzroy døde i 
at 
man 
ninger? 1865 og hans ,,Anvisning 
til Forudsigelse af Vind og Veir+* udkom i 1864, 
netop i den Tid den videnskabelige Meteorologi gav 
de første Livstegn fra sig. - Af hvad 
ydet, har den ærede Forfatter kun bist og her flettet 
ind et og andet. der selvfølgelig passer ind akkurat 
der senere er 
som en ny Lap paa en gammel, falmet Frak. 
Anmelderen er nu af den Mening, at det var 
lige godt først som sidst at søge indforlivet i Folks 
Bevidsthed Hovedfundamentet 1 vor Tids Meteoro- 
den Buys-Ballotske Luftens 
Bevægelse i barometriske Maxima og Mmima. Ved 
Siden heraf maatte den enkelte saa bringe i Anven- 
logi — Lov for 
delse sine egne Erfaringer om hvert Steds lokale 
Vejrforholde, og dermed tror jeg, at der vil være 
erhvervet, hvad der for Tiden kan bibringes Folk til 
Dette tror jeg hel- 
Mange vil maaske indvende. 
at gjøre sig Barometret nyttigt. 
ler ikke vil være lidet. 
at vor Fiskerbefolkning: vanskelig vil kunne sætte sig 
ind i Buys-Ballots Lov, at den tvertimod maa have 
opgivet en hel Række af specielle Anvendelser, en 
Mening. som jeg umulig kan tilegne mig og det af 
For: det første er den Buys-Ballotske 
Tov i sine Hovedtræk let at sætte sig ind i, ligesom 
to Grunde. 
man vil have i sin Magt bagefter at indse, hvorfor 
man den enkelte Gang tager Fejl ved Benyttelsen 
af Barometret og følgelig give sig selv og ikke Ba- 
rometret Skylden. Det viser sig ogsaa ved vore 
Sømandsskoler, at Eleverne med Lethed han sætte 
sig ind i Sagen, ligesom den hos dem vækker en 
høj Grad af Interesse. For det andet vil en Ind- 
pugen af en hel Masse specielle Regler hverken 
kunne findes * synderlig interessant eller i Praksis 
holdbart. - Hvert Sted har nemlig sit Vejr. Det er 
meningsløst at overføre Fitzroys Regler for de bri- 
tiske" Øer til Norge, og selv om de kan passe saa 
nogenlunde paa et Sted, saa kan man være aldeles 
vis paa. at de er splittergale paa mangfoldige andre. 
