Reglerne maa opstilles for hver Lokalitet som for 
hver Aarstid. At give en bestemt Vind samme Ka- 
rakter paa de forskjellige Steder viser sin fuldstæn- 
dige Uholdbarhed blot ved at man betænker, at en og 
samme Vind et Sted blæser som Landvind, et andet 
Sted fra Hvordan 
ens ? 
Søen. skulde disse kunne være 
Forstaaelsen at disse atmosfæriske Bevægelser 
vilde sandsynligvis kunne lettes ikke lidet ved, at 
mane ved Fiskebarometrene anbragte mnogle større 
Plancher, hvorpaa erafisk var fremstillet en Del for- 
skjellige  Vejr-NSituationer. — Herved vilde Vindens 
Drejning paa det enkelte Sted under Lufttrykkets 
Forandringer blive langt anskueligere. —Forøvrigt 
maatte der selvfølgelig virkes i Skrift som i Tale. 
Den foreliggende Artikel røber gjennem sit Anlæg 
1 højeste Grad Mangel baade paa Kundskaber og Ind- 
sigt i det behandlede Ømme. Hvor mangen værdiløs 
og meningsløs Oplysning finder vi ikke; og paa 
den anden Side, hvor meget mere endda af alt det 
væsentligste savner vi ikke? 
Desuden indeholder den en hel Mængde Fnkelt- 
heder, som man med god Grund kan hefte sig ved. 
Jeg skal imidlertid nøje mig med at trække frem de 
væsentligste. 
Naar Forfatteren Fitzroy den 
første, som fattede den Tanke at anvende Telegrafen 
i Meteorologiens Tjeneste, for at betimelige Varsler 
kunde gives til de af Storm truede Havne*, saa 
maa dette bero Jeg har 
aldrig hørt andet, end at Æren herfor tilkommer Le 
siger; at Var 
paa en Fejltagelse. 
Verrier. 
Videre staar der: ,Det Antal Grader fra et be- 
stemt Mærke (Nulpunktet), som svarer til Kviksøl- 
vets Høyde, er Luftens Temperatur*. Nei, det er 
aldeles ikke luftens Temperatur, men kun et Maal 
Den Slags Detimitioner troede vi blot 
hørte hjemme paa Skolebænken. 
Men det mærkeligste i den hele Artikel er dog 
følgende Passus: ,Subtraheres det Antal Grader, 
som udgjør Forskjellen mellem de to Thermometres 
memlig det tørre og det vaade Therm.) 
fra det vaade Thermometers Temperatur, saa angiver 
Regelen 
Den 
lider kun af en Mangel, men det rigtignok en ret 
Den er nemlig splitter gal. Vi skal blot 
tage et Eksempel. Sæt at Forskjellen mellem det 
tørre og det vaade "Thermometer er 59, at f. Eks. 
Luftens Temperatur er 59 C., og det vaade Ther- 
viser 09%. Dugpunktet skulde da ifølge 
ovenstaaende Regel falde ved — 59, medens”? det 
falder ved — 13". Man ser Regelens Holdbarhed. 
Men saadant Nonsens er vel godt nok for Fiskere. 
for samme. 
Visende 
Resten det saakaldte Dugpunkt o. s. v.* 
er ligesaa splitter ny som enkel at praktisere. 
væsentlig. 
mometer 
Et ganske ejendommeligt Eksempel paa For- 
det virkelig, 
sDet er idetmindste tre Aarsager, 
som bevirker Barometrets Stigen eller Falden. Den 
første Aarsag er Vindens Retning: 
veksling af Aarsag og Virkning er 
naar der staar: 
Den,anden 
Aarsag er Luftens større eller mindre Fugtighed. 
80 
Den tredie Aarsag er Vindens ulige Styrke*. 
Det skulde dog antages bekjendt allermest af en, der 
optræder som Forfatter og skriver en Vejledning for 
de ukyndige, at Vinden netop er den direkte Virk- 
ning af Lufttrykkets Til- og Aftagen. at den er 
Draget af Luft, der strømmer ind imod Steder, hvor 
Lufttrykket formindskes og ud fra Steder. hvor det 
forøges, at dens Retning altsaa beror paa OQbserva- 
tionsstedets Beliggenhed i Forhold til de lave og 
høje Lufttryk, samt at Vindens Styrke afhænger af 
Graden i de nævnte Forandringer i Lufttrykket. At 
Luftens Fuegtighed paavirker Barometerstanden er 
rigtigt nok, men Virkningen er saagodtsom umærk- 
bar. At Luftens Temperatur har noget dermed at 
gjøre, se det faar vi derimod intet høre om. Det 
hele vidner om en Begrebsforvirring, der er forbau- 
| * sende. 
Der kunde være meget mere af samme og lig- 
nende Slags at trække frem; men dette faar være 
nok; hverken Læserens Taalmodighed eller Naturens 
Spalterum tillader mere. 
Vi kan ikke tilbageholde vor dybe Beklagelse 
af, at en saa vildledende og ukyndig Artikel har 
kunnet smugles ind i , Norsk Fiskeritidende*, ja, da 
den mangler Signatur, endog under Redaktionens 
Ansvar. Vi maa paa det indstændigste henstille til 
Redaktionen at besørge dens Virkning saavidt endnu 
muligt afsvækket. ved en ny forbedret Udgave fra en 
mere sagkyndig Haand. Skal slige meningsløse An- 
skuelser om, Barometrets Brug og Nytte faa Ind- 
gang, vil det prisværdige Foretagende med Fiskeri- 
Troen 
paa, at Barometret kan være til Nytte, vil atløses af 
Mistillid baade til det og den meteorologiske Viden- 
skab. Et saa tungt Ansvar bør «Norsk Fiskeriti- 
dende* gjennem den ,Selskabet for de norske 
Fiskeriers Fremme* ikke bære længere end absolut 
nødvendigt. 
barometre blive mere end betydningsløst. 
y g 
og 
Indhold: Leonhard Stejneger: Fra det yderste 
Østen. IV. — N. Wille: Om Sneens og TIsens Flora og 
Fana. (Med Fig). — W. M. Schøyen: Om Fore- 
komsten af Insekter å Menneskets legeme, — Mindre Med- 
delelser. (Med Fig.) — Litteratur. 
Trykfeijl. 
I forrige Nummer, Pae. 56. skal Sporet efter 
: Å 
Pelssælen se saadan ud I 
Redaktionen af ,Naturen* er under Udgiverens 
Ophold i Udlandet indtil videre overtaget af Kand. 
K. Hesselberg. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
SEE SNE VP NE 
ve UD 
