forskjellige Lampekonstruktioners Kvalifikationer 
er et Emne, som ikke har været videre be- 
handlet, skjønt det maa tillægges adskillig prak- 
tisk Interesse, har jeg foretaget en Række For- 
søg med de almindelige, i Handelen gaaende 
Petroleumsbrændere, som er blevne mig vel- 
villig udlaante fra Kristiania Glasmagazin. Før- 
end jeg skrider til at meddele Resultaterne af 
disse Forsøg, vil det til nærmere Forstaaelse 
være tjenligt at dvæle lidt ved Petroleumets 
FEgenskaber som Lysmaterial og kaste et Blik 
paa de fysiske og kemiske Kræfter, der gjør 
sig gjældende ved en Oljes Forbrænding 1 en 
Lampe. 
Oljen og Vægen. 
De saakaldte Kapillarfænomener har fundet 
praktisk Anvendelse ved vore almindelige Lam- 
per, idet Vægen her danner et System af fine 
Kanaler, gjennem hvilke Oljen af sig selv sti- 
ger op til Flammen. 
Den Kraft, hvormed Oljen suges op gjen- 
nem Vægen, aftager eftersom OQljeniveauet syn- 
ker. Herved bliver naturligvis Friktionen sta- 
dig større og Oljestrømmens Hastighed mindre. 
Denne gradvise Aftagen af Oljetilførselen vil 
naturligvis føre til, at Flammen synker og af- 
tager 1 Lysstyrke. I hvilken Grad dette skal 
ske, vil ogsaa bero paa det anvendte Lysmate- 
rials Beskaffenhed. Den tungtflydende Rapsolje 
stiller sig, som jeg har nævnt, betydelig ugun- 
stigere 1 denne Retning end Petroleumet og 
maatte derfor hæves op til Flammen ved Hjælp 
af kunstige Apparater. Ved Petroleumets Ind- 
førelse mente man at kunne undvære =disse. 
Men ogsaa ved Anvendelse af dette Lysmaterial 
mærker man denne Aftagen af Lysstyrken un- 
der Brændingen, og dette er netop en af de 
største Mangler ved vore nuværende Lamper. 
Denne Mangel er mere eller mindre fremtræ- 
dende ved de forskjellige Lampekonstruktioner 
og retter sig ogsaa efter Petroleumets og Væ- 
gens Beskaffenhed. Det er vistnok en almin- 
delig Tro, at de specifisk tungere Petroleum- 
sorter har vanskeligere forat stige op gjennem 
Vægen end de lettere; men man kan imidlertid 
ikke opstille nogen Regel i denne Retning. 
Det viser sig f. Eks. ifølge nogle Undersøgelser 
af Prof. Beilstein*), at den russiske Petroleum 
*) Zeitschrift för anal. 
| 
har en større Evne til en saadan Opsugning 
end den amerikanske, skjønt den sidste er spe- 
cifisk lettere end den første. 
Man har i Almindelighed ved Betragtning 
af en Petroleumslampe Anledning til at gjøre” 
den lagttagelse, at Flammen af sig selv tiltager 
i Størrelse i Begyndelsen af Brændingen, men 
denne Opblussen er kun af ringe Varighed, da 
den har sin Grund i den gradvise Ophedning, 
som Flammen meddeler Brænderen, og som fø- 
rer til en stærkere Fordampning af Olje fra 
denne. Efter ca. 20 Minutters Forløb vil Bræn- 
deren i Almindelighed være bleven ophedet til 
den højest mulige Temperatur, og Flammen vil 
fra nu af ikke vokse mere, men ved de fleste 
Lampekonstruktioner holde sig uforandret i et 
Par Timers Tid og derpaa lidt efter lidt synke. 
Man søger i Almindelighed at bøde herpaa ved 
åt skrue Vægen højere op, saa at der fordamper 
mere Olje, men denne Udvej vil i de fleste 
Tilfælde kun frembyd> en kortvarig Fordel og 
ved enkelte Lampekonstruktioner blot gjøre galt 
værre. Man kan maaske ved denne Opskruning 
for en Tid fremkalde en. ligesaa rigelig Olje- 
fordampning som før og derved en ligesaa stor 
Flamme, men Vægen vil selvfølgelig nu blive 
mere udsat for at forkulles og belægges med 
en Skorpe, der stænger for dens fine Porer, 
formindsker Fordampningen og saaledes ogsaa 
Flammen. 
Men selv om man ved en Opskruning af 
Vægen er istand til gjennem et længere Tids- 
rum at vedligeholde den samme Oljetilførsel som 
før, viser det sig dog, at Flammen aftager i 
Størrelse og Lysstyrke, naar Oljeniveauet er 
sunket 1 Beholderen. Det er lidt vanskeligt at 
finde en tilfredsstillende Forklaring for dette. 
Åarsagen er vistnok for endel at søge =deri, 
at Flammen berøves endel af sit Lys, naar den 
over Brænderen fremstaaende Kant af Vægen 
ved dennes Opskruning kommer højere op. Man 
kunde jo forøvrigt ogsaa tænke sig, at Oljen 
forandrede Sammensætning under Brændingen 
saaledes, at dens mest lyskraftige Bestanddele 
fortrinsvis blev sugede op af Vægen. - Det viser 
sig ogsaa af følgende Undersøgelser, at der 
virkelig foregaar en ringe Forandring af Oljen, 
men det synes dog ikke rimeligt, at den kan 
have nogen Betydning i den ovennævnte Retning. 
Chemie. 1888. | 
| Snowflake- | Diamond- | Kei EJA Youngs 
| oil. | oil. IG Je Bg 
ostrdelig tn Vea i (150 C.) 0,7901 | 0,8005 0,8019 O,8078 
Spec. V. efterat ca. 18 pOt. af PNG 
var bortbrændt —. . 0,7909 — — — 
S. V. efterat ca. 30 pOCt. v. DN — 0,8005 0,8022 —' 
S. V. efterat ca. 60 pOCt. v. b. —- — 0,8029 O,8080 
S. V. efterat ca. 80 pCt. v. b. 0,7910 0,8007 — — 
