98 
faste Tridse Å, saa vil et Led, som forlader 
Tridsen, strax begynde at paavirkes af Tyngden; 
men da Bevægelsen er hwtig, faar denne Kraft 
Fie. 3. 
var 
ikke Tid til at virke synderlig, 
er kommet langt ud i den svævende Ende og 
op i den øvre Part; derfor vil denne dale og 
krumme sig hurtigere end den nedre Part, og 
hele Kjeden antager en Række Former, af hvilke 
nogle er fremstillet ved de punkterede Linier i 
Fig. 2; tilsidst antager den Ligevægtsstillingen 
i Fig. 1. Naar derimod den øvre Part løber 
fra den faste Tridse, saa faar Tyngden atter 
sin største Virkning ved den paaløbende Part, 
som nu er den nedre; Kjeden antager da først 
en Række Former, som kan sees af Fig. 3, der- 
næst gjennemløber den de samme Stadier som 
i Fig. 2 for endelig at antage Ligevægtsstillingen. 
De følgende Fxperimenter lykkedes bedst 
med en lang Kjede, saaledes at Bugten var 
10—12 Fod lang. 
Fig. 4. 
Naar paa Fig. 4 Tridsen H 
er kommen i Rotation, og Kje- 
den derpaa faar et Slag 
den nedgaaende Side, f. Ex. ved 
DB, saa, opstaar en Bølge, som 
dels forplanter sig med stor Ha- 
stighed nedover og derpaa op- 
over paa den anden Side (dette 
gaar saa hurtigt, at Øiet ikke 
kan følge den), dernæst reflekte- 
res fra Tridsen ved UC og gaar 
langsomt nedover, men med af- 
tagende Størrelse, saaledes at 
den forsvinder, førend den ræk- 
ker helt ned til /2; dels gaar 
Bølgen fra B langsomt opover 
mod Kjedens Bevægelse, reflek- 
teres fra Tridsen, løber meget 
hurtigt rundt over D til UC, re- 
flekteres atter og gaar tilsidst 
langsomt nedover, ligesom den 
første Bølge. 
Hvis derimod Kjeden faar et 
Slag paa den opstigende Side 
lidt nedenfor Tridsen, saa vil 
den Fordybning, som derved 
opstaar, og som er vist paa 
paa 
førend Leddet | 
Fig. 4, gaa som en Bølge, dels langsomt ned- 
over mod Bevægelsen, dels meget hurtigt op- 
over; den sidste reflekteres ved C' og gaar ned- 
over, vistnok langsomt, men dog lidt hurtigere 
end den første, fordi den af Tyngden frembragte 
Tension i Kjeden er større høit oppe end læn- 
gere nede; Følgen er, at den reflekterede Bølge 
indhenter den første, hvorpaa begge slaar sig 
sammen og gaar nedover mod I. Den punk- 
terede Linie paa Fig. 4 viser nogle af den for- 
enede Bølses Former og Stillinger. 
Fig. 5. 
Paa Fig. 5 er H den faste Tridse, som 
sætter Kjeden i Bevægelse, Å og F' er bevæ- 
gelige. Naar nu det hele er sat i Gang 1 den 
Retning, som Pilene viser, og Æ og FF derpaa 
pludselig tages væk, saa gjennemgaar den svæ- 
vende Del under Tyngdens Virkning en Række 
Former, som er antydet ved de punkterede 
Linier. Som det sees, undergaar den nedgaaende 
Part ikke synderlig Forandring, hvorimod den 
dobbelte Bugt, som var frembragt af Tridserne 
E og F, gaar langsomt nedover, samtidig med 
at'den forandrer Form. Ved denne var der til- 
lige den Mærkelighed, at idet Æ og I fjernedes, 
sank først Kjeden hurtigt et kort Stykke, men 
gik derpaa atter lidt opover, hvorpaa det samme 
gjentog sig, saaledes at den dobbelte Bugt først 
efter to eller tre Oscillationer op og ned gik 
over til en stadig Synken. 
Paa Fig.6 bliver den ene af de løse Trid- 
ser, Æ, staaende urørt; den anden, F, fjernes 
ikke, men trykkes nedover, først raskt, 
langsommere. 
bende Part, 
siden 
Istedenfor at nu den over H lø- 
som man skulde vente, trykkes 
