kan tilvejebringes. Men ligesom vi, uden at 
tage mange Aar fejl, bedømmer et Menneskes 
Alder af de Rynker og Furer, som Tidens Tand 
har præget i hans Ansigt, saaledes har ogsaa 
Naturgranskerne oftere søgt tilpærmelsesvis at be- 
stemme Jordens Alder ved at gaa ud fra de 
Mærker og Forandringer, som Naturens Kræfter 
i Tidernes Løb har frembragt paa dens Over- 
flade. En af Nutidens første Naturkyndige, Nord- 
amerikaneren Ål. Agassiz, har for nylig drøftet 
dette Spørgsmaal og søgt at naa et begrundet 
Resultat ved at se Sagen paa følgende Maade. 
Atlanterhavet og det Stille Hav har en Gang 
staaet i Forbindelse med hinanden ved et Stræde 
i det nuværende Mellemamerika, hvorigjennem 
Golfstrømmen da flød. Men i Kridttiden hæ- 
vedes Mexiko op over Havets Overflade og af- 
skar derved al Forbindelse mellem Atlanterha- 
vet og det Stille Hav. Golfstrømmen maatte 
derfor søge sig en Vej ud imod Nord og Øst 
og har saa siden Tertiærtidens Begyndelse ud- 
gravet den dybe Rende, der nu udgjør dens Leje. 
Hvor lang Tid har nu Golfstrømmen brugt til 
at udgrave denne Rende? Apgassiz bemærker, 
at vi uheldigvis ingen bestemte Kjendsgjerninger 
har, der kan vejlede os i denne Henseende. Men 
ved en Sammenligning mellem Golfstrømmens 
Virkning og den Affladning, som atmosfæriske 
Indvirkninger foraarsager i Missisippis Opland, 
og som omtrent udgjør I Fod i 6000 Aar, kom- 
mer han til den Antagelse, at der er forløben 
D Mill. Aar, siden Golfstrømmen brød sit nye 
Løb, altsaa siden Tertiærtidens Begyndelse. Ved 
nu med flere Geologer at forudsætte, at denne 
Tid udgjør omtrent "/j0 af den Tid, der sand- 
synligvis er forløben siden Livets første Gry paa 
Jorden, giver dette en Totalsum af 50 Millioner 
Aar siden den første Tilsynekomst af levende 
Skabninger paa vor Klode. — Hertil maa, tilføjer 
Apgassiz, lægges den Tid, ,som Mathematikerne 
tænker nødvendig for at omdanne Kloden fra 
dens første (taageformede) Tilstand til en saa- 
dan, der passer for dyrisk Liv.* Hvor gammel 
bliver Jorden saa? 
(Bull. Mus. Camp. Zool., Cambr., Mass., 
Vol XT. 1883): 
A. Østerbol. 
Indsamlimg af smaa Dyr. For at for- 
skaffe sig smaa OQrganismer, levende i deres na- 
turlige Tilstand, til mikroskopisk Undersøgelse, 
fastgjør Prof. K. Møbius nogle smaa Stykker 
Glas i et Stykke Træ, hvori der med en Sag er 
skaaret Indsnit af nogle faa Millimeters Dybde 
og med samme Bredde som Glassets Tykkelse. 
Træstykket med Glaspladerne blev rammet fast 
paa en Pæl i Kiels Havn nogle faa Fod oven- 
for Havbunden. For at undersøge de Organis- 
mer, der havde fæstet sig paa Glaspladerne, blev 
disse tagne ud af Træstykket og øjeblikkelig 
96 
saliske Fauna. * 
fastgjorte i Korkstykker og derpaa satte i en 
Glasskaal med Havvand. 
Paa saadanne Glasplader fæster sig Hydro- 
idpolyper, Orme, Mosdyr, Infusorier, Rhizopo- 
der, Diatomeer o. s. vw. 
I et Aqvarium kan Glasplader ligeledes fæ- 
stes til Kork for altid at kunne have Infusorier, 
Rhizopoder o. s. v. til Undersøgelse straks. 
(Zool. Anzeig., VI. 1883). AG. 
Polarflekker paa Venus. Som det vil 
erindres, har man paa Mars i lang Tid seet to 
Flekker, der staar omtrent diametralt modsatte, 
og indtager denne Planets Poler. Efter Solens 
Stilling til de forskjellige Partier af Planeten 
tiltager den ene, medens den anden aftager, 
hvilket har bevirket, at man har anseet disse 
hvide Partier for at være Sne- og Issamlinger 
om Mars" Poler, altsaa tilsvarende til vor Klo- 
des Polaregne. — Hvorvidt der er VUjevnheder 
paa Venus, har i lang Tid været et aabent 
Spørgsmaal, idet de tidligere Aarhundreders 
Astronomer mente at have seet Flekker 
deraf søgt at bestemme denne Planets Rota- 
tionstid, de senere Tiders derimod har intet 
saadant kunnet bemærke. Men i 1877 saa 
Trouvelot i Meudon, at ogsaa Venus havde 
to Partier, der udmærkede sig fremfor de øvrige 
Dele af den synbare Planet. Den gunstige 
Stilling Planeten har indtaget i Aar, har denne 
samme Astronom benyttet til flittigt at studere 
disse Partier. Siden dte April iagttog han den 
nordlige Flek, der fra den Tid blev smalere og 
smalere, da den nærmer sig mere og mere Pla- 
netens Skyggegrændse, saa at den om kort Tid 
forsvinder, medens den sydlige da bliver synlig 
for os. Det synes som om Venus" daglige Om- 
drejning ikke udøver nogen mærkbar Indflydelse 
paa Flekkernes Positioner, da de Maaned efter 
Maaned bliver at se paa samme Sted. Det 
ligger derfor nær at antage, at Planetens Rota- 
tionsakse gaar gjennem disse Flekkers Centrum. 
(Nature.). 
| Bekjendtgjørelse. 
Kristiania XYLOGRAF. INSTITUT 
anbefales i velvillig Erindring, til Udførelse 
af smukke Tllustrationer. 
Tilflyttet Grubbegaden No. 2. 
Indhold: Ludv. Schulerud: Alchemisteine og de 
Vises Stem.  W. M. Schøyen: Om Forekomsten af In- 
sekter å Menneskets Legeme. (Slutn. fra forr. No.). L. 
Schmelck: Undersøgelser over Lamper og Lysoljer. Kra- 
Udbrud å 1883. (Med 2 Billeder. Tekst 
Nogle Virkninger af Centrifugalkraften. 
Tehtyologisk Karakteristik af den ,,Bas- 
Mindre Meddelelser.  Bekjendtgjørelse. 
kataus 
i næste No.). 
(Med 6 Fig.). 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
På 
og 
pg 
EE. 
