101 
guld og hængt i en paa samme Vis forgyldt 
Galge. 
I Begyndelsen af det 17de Aarh. rejste en 
skotsk Adelsmand, Alexander Setonius, omkring 
og forbausede Verden med sine Metalforvand- 
linger.  Uagtet han aldrig blev overbevist om 
Bedrageri, tog det dog ogsaa med ham en sørgelig 
Ende. Da han havde udført en Metalforvand- 
ling for Kurfyrst Christian den 2den af Sach- 
sen, lod denne ham arrestere og opfordrede ham, 
med Trusel om Tortur, til at angive, hvordan 
han havde faaet de Vises Sten. Men Setonius 
var standhaftig og udholdt de forskjellige Pinsler 
uden at lade et Ord komme over sine Læber. 
Han blev da dømt til livsvarigt strengt Fæng- 
sel; herfra lykkedes det ham at flygte, men 
han døde straks efter som Følge af de udstandne 
Pinsler. 
Belært af saadanne Historier blev snart 
De holdt sig væk fra 
. Hofferne og lod gjerne Metalforvandlingerne ud- 
Adepterne forsigtigere. 
føre af andre, ubekjendte Personer, hvem de gav 
lidt af de Vises Sten. 
retninger, som det ikke har lykkedes at faa Lys 
Her møder os flere Be- 
i, og vi skal i Korthed omtale en Adept, som 
omkring Aar 1700 gjennemrejste Europa og ud- 
førte Metalforvandlinger ved andre, for at Rig- 
tigheden af Alchemien saaledes skulde blive be- 
vist. Han kaldte sig Laskaris og skulde have 
været Forstander for et græsk Kloster paa Mity- 
lene. — Forøvrigt svæver der om hans Person 
den største Hemmelighedsfuldbed; og man ved 
berettes 
udførte 
ikke, hvor det blev af ham; men der 
om en Mængde Forvandlinger, der er 
ved Hjælp af en Substants, som skrev sig fra 
ham. 
En af hans Udsendinge var Johann Fried- 
rich Bøtticher. 
Apothek i Berlin Bekjendtskab med Laskaris og 
fik af ham en forholdsvis betydelig Mængde af 
de Vises Sten, 
Laskaris var rejst. Bøtticher gjorde saa, og 
det lykkedes ham at forvandle Kviksølv til Guld. 
Dette blev bekjendt, og da han udgav sig for 
Denne gjorde som Lærling i et 
som han skulde forsøge, naar 
Adept, befalede Kongen, at han skulde tages i 
Bøtticher flygtede imidlertid ibe- 
tids til Sachsen og var nær bleven Aarsag til 
Forvaring. 
en Krig mellem de to Stater, da den preussiske 
Dette blev 
der dog ikke noget af; han førtes til Dresden 
Konge forlangte hans Udlevering. 
og blev af Kong August den 2den behandlet 
Da 
han havde opbrugt den Substants, han havde 
paa lignende Maade som andre Adepter. 
faaet af Laskaris, var det nemlig forbi med 
hans Guldfrembringelse, og Kongen, som troede, 
at han ikke vilde ud med Hemmeligheden, holdt 
ham derfor under streng Bevogtning. Han blev 
anseet for saa værdifuld, at da der i 1706 var 
Fare for en svensk Invasion, blev han med an- 
dre Klenodier bragt i Sikkerhed paa Fæstnin- 
Tilsidst blev det dog forbi 
med Kongens Taalmodighed, og Bøtticher und- 
gen Kønigsstein. 
gik kun den visse Død ved at indvie Kongen 
under sine År- 
Kon- 
gen indsaa Fordelene ved denne Opdagelse og 
i en Opdagelse, han havde gjort 
bejder, nemlig Tilberedning af Porcelain. 
gjorde Bøtticher til Direktør for Porcellainma- 
nufakturen, 1 hvilken Egenskab han døde 1719. 
Der berettes endnu om en anden Adept, 
der i Midten af forrige Aarh. rejste omkring og 
faaet nærmere 
Men han 
var den sidste, der forstod at vinde nogen al- 
gjorde Guld, uden at man har 
Rede paa ham eller hans Kunster. 
mindeligere Tiltro. Tiden nærmede sig; da de 
store naturvidenskabelige Opdagelser skulde gjø- 
res, som gav Alchemien Dødsstødet. 
Man skulde tro, at der 1 Alchemiens Hi- 
storie findes optegnet Mænd, som blev hoved-, 
rige ved sit Guldmageri. Der fortælles vistnok 
om enkelte saadanne, men de er faa, og Beret- 
Den mest omtalte af 
Flamel, 
Franskmand, der levede i det l4de Aarh. Han 
ningerne er tvivlsomme. 
disse Alchemister er vel Nicolaus en 
skulde have lært Tilberedningen af de Vises Sten 
af en gammel Haandskrift, som han tilfældigvis 
fik fat i. - Sikkert er, at han var meget rig; 
han stiftede 14 Hospitaler, byggede 3 Kapeller 
og restaurerede 7 Kirker, og endnu 17492 blev 
der i Paris uddelt Almisser af Legater, som var 
stiftede af ham. Der er anstillet mange Under- 
søgelser om, hvorfra hans Rigdom skrev sig: 
selv Parlamentet 1 Paris indledede en saadan, 
men Resultatet er aldrig blevet bekjendt. Der 
paastaaes imidlertid, at Flamels Rigdom var er- 
hvervet ved Aager. 
Som Læserne vil have seet, bragte ikke 
Alehemien sine Dyrkere store Fordele, og det 
kunde synes, som om den heller ikke i det store 
Det vilde 
dog være en forhastet Slutning; dens egentlige 
og hele har havt nogen Betydning. 
