dampe, som findes i Luften, og den Mængde, 
som der kunde have været ved den forhaanden- 
værende Temperatur. Men et Instrument til at 
maale dette Forhold, Luftens relative Fugtig- 
hed, med har vi altid, ialfald naar der ikke 
gjøres Fordring paa stor Nøjagtighed, nemlig i 
Følelsen i vore Hænder og Ansigtet. Det er 
i Tilfælde af, at den relative Fugtighed er stor, 
vi siger, at Luften er fugtig eller raa, eller 
til andre Tider, at den er trykkende. (Dette 
siger man nemlig, naar samtidig ogsaa Tempe- 
raturen er høj, saaledes virkelig Vanddamptryk- 
ket stort, dog ikke af den Grund, men fordi 
det er generende for de menneskelige Organers 
Virksomhed). Er den relative Fugtighed stor, 
saa har Luften liden Evne til at optage mere 
Vanddamp, men er den liden, gaar det let for 
sig, og der gaar rigelig Vand over i Dampform 
fra de forskjellige Kilder, hvorfra Luften hen- 
ter sin Fugtighed, og man ser, at disse Kilder 
fordunster let, som man kalder det. 
Der kunde være meget interessant at nævne 
om disse Luftens Vanddampe, om hvilken Rolle 
de spiller ligeoverfor Solstraalerne, hvilken Be- 
tydning de har som Transportmidler for Varme 
0. 8. V., men jeg skal indskrænke mig til at 
citere noget om den relative Fugtigheds fysio- 
logiske Indflydelse hentet fra Dr. J. Hann's 
, Handbuch der Klimatologie*. (Pag.330.s.v.) 
- Den relative Fugtighed er af dybt indgri- 
 bende Indflydelse saavel paa Vegetationen som 
paa Mennesker og Dyr. Den bestemmer ved 
Siden af Temperaturen et Klimats Evaporations- 
kraft, Fordunstningsgraden, og med denne stiger 
Organismernes Vandbehov porportionalt. Efter 
Pettenkofer og Voit afgiver et Menneske 
daglig 900 Gram Vand, dels gjennem Huden 
og dels gjennem Lungerne, og deraf kommer 
ce. 540 Gram paa Huden alene, og allerede en 
Forandring i den relative Fugtighed af 1 pCt. 
influerer paa Hududdunstningen. Men bliver 
Fordunstningen gjennem Huden og Lungerne 
mindre, forøges Urinsekretionen og i mange Til- 
fælde ogsaa Tarmsekretionen. Pludselige For- 
andringer 1 den relative Fugtighed virker der- 
for meget føleligt paa en syg Organisme, og de 
gjør sig ogsaa gjældende i en pludselig For- 
øgelse eller Formindskelse af Blodtrykket. Det 
vandfattigere Blod, som et tørt Klima fører 
med sig, virker som et intensivt Stimulans paa 
Nervesystemet og forøger dettes Funktioner. 
Følgen heraf er nervøs Spænding og Søvnløs- 
hed. Denne Virkning indtræder fra Begyndel- 
sen ogsaa hos sunde Mennesker, som kommer 
ind i et tørt Klima eller højt tilfjelds, og ytrer 
sig i en vis Uro. —Hpøjfjeldsluften er nemlig, 
selv med større relativ Fugtighed, at sætte ved 
Siden af et tørt Klima paa lavere liggende 
Steder, da det mindre Lufttryk forøger For- 
 dunstningen. Fugtig Luft (ligesom højt Luft- 
111 
tryk) har følgende Indflydelse paa OQrganismen: 
Slappelse af Nervesystemets Virksomhed, rolig 
Søvn, forøget Kulsyreudskillen, og langsommere 
Blodeirkulation.  Derimod øver tør Luft (og 
lav Barometerstand) følgende Virkning: nervøs 
Spænding, Søvnløshed, hurtig Puls, større Hud- 
tørhed og Varmeformindskelse. Temperatur- 
skiftninger har en forskjellig Indflydelse paa 
Organismen, alt eftersom Luften er relativ tør 
eller fugtig. Saaledes er allerede en ringe Af- 
kjøling følelig, naar Luften er relativ fugtig, 
men er den derimod tør, medfører en Tempera- 
turforandring ingen ubehagelig Følelse eller 
nogen skadelig Følge. Beboere af Ørkenstræk- 
ninger eller tørre Egne overhovedet, taaler 
uden Ubehagelighed store —Varmeskiftninger, 
som 1 et fugtigt Klima vilde have virket meget 
skadeligt. 
Om den fysiologiske Indflydelse af Luftens 
relative Fugtighed siger Desors i sit Foredrag 
over De forenede Staters Klima: ,, Ft fysiologisk 
Træk hos Amerikaneren er Mangelen paa Em- 
bonpoimt. Man kan gaa igjennem alle New 
Yorks, Boston's eller Filadelfia's Gader, og af 
100 Individer, man støder paa, vil neppe en 
udmærke sig ved Korpulance, og desuden vil 
det da som oftest træffe sig, at denne ene er 
en fremmed eller af fremmed Oprindelse. Hvad 
der altid virker slaaende hos Amerikanerne, er 
den lange Hals. Ikke — vel at mærke — at 
de har nogen absolut længere Hals end vi, men 
da den er mere tynd, forekommer den os saa 
meget længere: Paa den anden Side kjender 
Amerikanerne let Buropæeren paa de modsatte 
Karakterer.*  Desors udleder, at denne For- 
skjel ikke blot er Resultatet af en ringere Mu- 
skeludvikling hos Amerikanerne, men den af- 
hænger ogsaa af en mindre Udvikling af Kir- 
telsystemet, hvilken Omstændighed han anbefa- 
ler Fysiologerne til speciel Opmærksomhed.  Saa- 
ledes bliver den store nervøse Pirrelighed, den rast- 
løse. Virksomhed hos Beboerne af De forenede 
Stater at tilskrive den større relative Tørhed, 
som udmærker det amerikanske Klima. At det 
er her, Grunden ligger til den ovennævnte For- 
skjel mellem Furopæer og Amerikaner, viser 
sig ogsaa derved, at allerede Indvandrere fra 
Europa ligger under for denne Indflydelse, og” 
paa den anden Side, at Amerikanerne snart til- 
tager i Korpulance, naar de kommer over til 
Europa. N. 0. 
Kegnbue- Overtro. Regnbuen har tiltrukket 
sig Menneskets Opmærksomhed allerede fra de 
ældste Tider; derfor kaldte ogsaa de gamle 
Grækere den for , Datter af Forundringen 
(Thaumantis)4. Intet Under heller at de 
gamle Orientaler satte den i Forbindelse med 
sine religiøse Begreber, idet f. Eks. Frzechiel 
