(I, 28) saa den guddommelige Majestæt omgivet 
af en Regnbue. Først sent kom man til den 
Erkjendelse, at den var et blot og bart Produkt 
af Sollysets Brydning i Dampblærer 1 Skyer, som 
følgelig maa indeholde temmelig kondenseret 
Vanddamp. Som Følge heraf kan den ogsaa 
blot optræde kort før eller kort efter Regn i 
Solskinsvejr. Det varede længe, førend man 
erkjendte, at hver kun ser sin egen Regnbue, 
idet der foruden Lysets Brydning ogsaa udkræ- 
ves et seende Øje, saafremt denne skal træde 
frem som Regnbue. I gamle Tider gik der 
mere end en Fabel omkring, der knyttede sig 
til den. Man troede saaledes f. Eks., at den 
skred fremad med den gaaende; derfor kaldte de 
gamle Digtere den ogsaa den ,rapfodede*; eller 
at den lig en Krokodille ilede efter den flyg- 
tende, men veg tilbage for den, der modig gik 
den imøde. Det besynderligste, som man fablede 
om Regnbuen, var dog, at den der, hvor den 
stod paa Jorden med sine Fødder, dukkede ned 
i en Guldskaal. Ja som Bevis for Sandheden 
heraf fremviste man endog her og der i Kunst- 
samlingerne en saadan, medens Folk søgte den 
i Vandet i den Tro, at Regnbuen badede sig i 
den. Man maatte jo vistnok løbe hurtigt, før 
Regnbuen fjernede sig fra Vandet! I hvert 
Fald var den Mand, som først fortalte 
denne Historie, en Sluing, som vidste, at man 
aldrig vilde kunne modbevise ham, da Regnr- 
buen altid synes at vige undaf, eftersom man 
nærmer sig til den. Allerede den gamle Natur- 
forsker Scheuchzer gjorde sig lystig derover 
i 1703 og mente, støttende sig til den sande 
Theori for Regnbuen, at hvis en saadan Skaal 
virkelig fandtes, saa maatte der dog vel være 
ligesaa mange Tusinde Skaale, som der er Tu- 
sinder af Folk, der ser Regnbuer, da enhver 
ser sin egen. Men den samme Forfatter for- 
tæller os ogsaa, hvad Tid den endnu den Dag 
idag gjældende Theori for Regnbuen blev frem- 
sat. Han henfører den til Aaret 1611, til 
Cartesius, efter hvis Anskuelser derom Theo- 
rien blev fysisk og mathematisk behandlet af 
Marcus Antonius de Dominis, Erkebiskop 
i Spalato i en egen Afhandling derom, betitlet 
»De radius visus et lucis*. Dette forholder sig 
* ogsaa saa, idet den lærde Dalmatiner, der lige- 
som Galilei paa Grund af sine kjætterske An- 
skuelser endte sit Liv i Inqvisitionens Fængsler 
(1624), fornemmelig forklarede Regnbuens Dan- 
nelse derved, at de Lysstraaler, der trængte ind 
i Regndraaberne, kastedes tilbage fra disses bagre 
Side. Det skulde dog først lykkes Newton at 
opstille en omfattende Theori for Regnbuen og 
dens Farver. Grund nok til at være milde i 
vor Dom om Folks OQvertro, naar den drejede 
sig om et saa magisk Fænomen. 
(Die Natur). 
112 
Litteratur. 
Tre i Norge ved to af dem. Oversat fra 
Engelsk ved H. J. Miller. Alb. Cammermeyers 
Forlag. 
Joh. Dyring:  Jordkloden og stjernehim- 
melen. En almenfattelig fremstilling, 62 8. 8'" 
Pris Kr. 0,65. H.Joh. Dyrings Forlag, Porsgrund. 
Dr. Jacob Heiberg: Biologiske Meddelelser. 
Iste Hefte. P. T. Mallings Forlag. 
Vi skal foreløbig indskrænke os til at henlede 
Opmærksomheden paa dette nye, fortjenstfulde Fore- 
tagende. Udgiverens Navn er en tilstrækkelig Ga- 
ranti for, at det, der her bydes, vil blive baade værdi- 
fuldt og af største Betydning: for de biologiske Stu- 
dier hertillands. 
Foreliggende iste Hefte indeholder: 1. Indle- 
dende bemårkninger. 2. Rygmusklerne hos menne- 
sket. 3. Båkkenmuskler. 
Bekjendtgjørelse. 
Kristiania XYLOGRAF. INSTITUT 
anbefales i velvillig Frindring, til Udførelse 
af. smukke Tllustrationer. 
Tilflyttet Grubbegaden No. 2. 
I næste Maaned udkommer intet Nummer af 
, Naturen”. I Begyndelsen af September vil udkom- 
me et Dobbeltnummer. Redaktionen vil til den Tid 
atter overtages af Udgiveren. 
Redaktøren af ,Norsk Fiskeritidende" Hr. Kapt. 
Juel har anmodet os om at indtage følgende: , Redak- 
tionen af , Norsk Fiskeritidende* har anmodet os om 
at meddele, at en fuldstændig Imødegaaelse af vor 
Opsats om Barometrets Brug vil blive indtaget i 
Tidsskriftets Oktoberhefte*. I Tilknytning hertil skal 
vi meddele, at vi tænker at ledsage vort næste Num- 
mer med et Tillæg, indeholdende en kort Redegjørelse 
for alt det Avisskriveri, Redaktionen af Fiskeritidenden 
i den Anledning har foraarsaget. 
Indhold: Ludv. Schulerud: Alehemisterne og de 
Vises Sten. (Forts. fra forr. No.). — J. Fr. Sehroeter: 
Foranderlige Stjerner. (Med 1 Fig.) — L. Schmelek: 
Undersøgelser over Lamper og Lysoljer. (Forts. fra forr. 
No.). — Melamocetus Johnsoni. (Billede, Tekst i forr. 
No.). — De vulkanske Udbrud paa Krakatau. — Mindre 
Meddelelser. — Litteratur. — Bekjendtgjørelse. 
Kristiania, Grøndahl & Søns Bogtrykkeri, 
