matik ved Latinskolen i Fredriksborg. Her var 
det, at hans Beskjæftigelse med at konstruere 
en Jordglobus og de derhen hørende UVUndersø- 
gelser bragte ham til at lægge Jusen paa Hyl- 
den og kaste sig over det Fag, hvori han siden 
I Januar 1812 
indleverede han sit berømte Prisskrift: ,Om Mag- 
skulde blive en af de ypperste. 
netismen i Almindelighed og i Særdeleshed om 
Jordens Maguetisme*, ledsaget af et magnetisk 
Atlas og Figurer, til Det Danske Videnskaber- 
nes Selskab; det blev dog først trykt i 1818 
Juni 1814 blev han udnævnt til 
Lektor ved det nylig oprettede Universitet i 
Kristiania og rykkede 1816 op til Professor. 
Senere blev han Direktør for Norges geografiske 
paa tydsk. 
Opmaaling og Lærer ved den militære Højskole. 
I jordmagnetiske Øjemed foretog han flere Rej- 
ser, hvoriblandt den berømteste er den i 1828 
—1830 foretagne gjennem Sibirien indtil Irkutsk 
og Kiåchta sammen med den norske Marinelieu- 
tenant Due og Erman fra Berlin. Hansteen har 
selv beskrevet den i ,Reise—Erindringer*, som 
udkom 1859. Noget efter hans Hjemkomst be- 
vilgede Storthinget den fornødne Sum til et Ob- 
Indtil den 
Tid havde man maattet nøje sig med et lidet 
ottekantet Træhus bygget Syd for Akerhus Fæst- 
ning lavt nede under den høje Vold. TI 1856 
blev han, efter at have fejret sit 50 Aars Jubi- 
læum, fritaget for at holde Forelæsninger og er- 
holdt 1861 paa Ansøgning sin Afsked. Han døde 
15. April 1873 i en Alder af 88!/, Aar og 
blev begravet d. 21. samme Maaned med stor 
Højtidelighed fra Universitetet. 
Hansteen var Medlem af en Mængde inden- 
og udenlandske lærde Selskaber, og foruden tal- 
rige Ordensdekorationer havde han ogsaa Me- 
daljen for Borgerdaad i Guld, der var ham 
skjænket ved hans Jubilæum. 
servatorium, som blev indviet 1833. 
Lidt Plantefysiologi. 
Af I. Brunchorst, Cand. filos. 
Hos os tænker man sig ved en Botaniker 
næsten altid en Mand, som streifer om i Berg 
og Skog og samler Planter, som han senere 
tørrer og indlemmer i et smukt ordnet Herba- 
hvor de da lidt efter lidt atter falder 
istykker eller opspises. En Botaniker maa der- 
rium, 
for ubetinget kjende hver eneste Plante, som 
forelægges ham, ved Navn og desuden nøiagtig 
vide, til hvilken ,Klasse” og ,Orden* i Linné's 
System den hører. Dette faar man i Skolen 
omhyggeligen indpræget, og man erhverver sig 
den Forestilling, at det allervigtigste ved Planten 
er, hvormange Støvdragere og Grifler Blom- 
sten har, — ialfald var det saa i mine Dage, 
og jeg vilde ønske, men tror det neppe, at For- 
holdet nu er stort bedre. 
ligt, 
Det er ogsaa natur- 
at man maatte danne sig et saadant Be- 
greb om Botanikere og Botanik, da alle Nor- 
ske og ogsaa alle Svenske, der til den sidste Tid 
har beskjeftiget sig med &Planterne, netop har 
været slige Samlere, eller, om man vil benytte 
et mindre høfligt men dog noksaa betegnende 
Endnu den Dag 
i Dag er det samme Tilfældet med de allerfleste 
tysk Navn derfor: Heumacher. 
af dem, der befatter sig med Botanik derhjemme: 
Plantens rent ydre Form, de rent systematiske 
Kjendetegn, hvorefter man skjelner de forskjel- 
lige Arter fra hinanden, er det, man alene har 
taget Hensyn til og befattet sig med, 1 det 
høieste er der i den seneste Tid dertil kommet 
lidt Anatomi, medens Fysiologien har været og 
fremdeles er fuldstændig udyrket og for den 
største Del temmelig ukjendt hos os. Og dog 
er vel Fysiologien den vigtigste Del af Bota- 
niken, det tør man vel sige uden at fornærme 
Systematikerne. — Fysiologien befatter sig med, 
hvorledes Planten lever og voxer; hvorledes 
den optager Næringsstoffe 1 sig og forarbeider 
disse til Dele af sig selv, og hvorfor de en- 
kelte Dele af Planten, Stamme, Grene og Rød- 
der f. Ex., ved Hjælp af de indtagne Nærings- 
stoffe voxer slig som de gjør, eller, med andre 
Ord, ifølge hvilke ydre Kræfter Planterne er- 
holder det Udseende de har. Det er klart, at 
denne korte Definition ikke er udtømmende. Det 
er lige vanskeligt at forklare, hvad Plantefysio- 
logi er, som at tydeliggjøre en Kokkepige hvad 
der forstaaes ved ,Fysik* eller ,Kemi*; disse 
Begreber lærer man først at kjende, naar man 
sætter sig ind i selve Videnskaben, men maaske 
kan det anførte orientere lidt. 
Som det af den anførte Definition fremgaar, 
falder Plantefysiologien i to væsentlig forskjel- 
