Om end Selskabet ikke paa en Gang vil 
kunne overbevise Alverden om 
disse  Fænomener, saa har det dog udført den 
prisværdige Gjerning at hæve dem op i Respek- 
tabilitetens Rige, og herefter kan enhver uden 
at skamme sig tilstaa, at han tror paa dem. 
Nu, da Mesmerisme og Tankelæsning ikke mere 
drives blot som Markedsmoro og Eftermiddags 
Underholdning men er bleven en Gjenstand for 
Eksperimenter i Laboratorierne, er det at haabe, 
at deres Omfang og Begrændsning snart vil blive 
fundet, og at den Ubestemmelighed og Taage, 
der hidtil har hvilet over dem, snart maa blive 
afløst af en fuld klar Kundskab. 
Foranderlige Stjerner. 
Cand. real. I. Fr. Schroeter. 
(Forts. fra forr. No.). 
Foruden disse mere regelmæssige Foran- 
dringer 1 Stjernevrimlen, har man enkelte Gange 
været Vidne til, hvorledes en Stjerne, der al- 
drig var bleven bemærket før, pludselig viste 
sig i en Glands og med en Farvepragt langt 
overstraalende selv de mest fremtrædende luys- 
punkter paa den mørke Himmelgrund. Men 
kun en kort Tid imdtog denne nye eller tempo- 
rære Stjerne sin udprægede Position, efterhaan- 
den svandt den ind til det Intet, 
tilsyneladende var fremkommen. Hvor berettiget 
det end med den Tids Hjælpemidler kunde være 
at betragte dette Fænomen som en Repræsen- 
tant for en Skabelse, saa har dog de nyere og 
hvoraf den 
mere indgaaende Undersøgelser vist, hvori denne 
Det er 
Spektralanalysen, der ogsaa paa dette Felt har 
givet Dødsstødet til tidligere Aarhundreders an- 
Men  førend vi søger at vise 
uanede Tilsynekomst har sin Grund. 
tagne Meninger. 
den mere intime Sammenhæng, der bestaar mel- 
lem de foranderlige og nye Stjerner, synes det 
bedst at give en Fortegnelse over de Gange, 
man har havt Anledning til at iagttage dette 
Særsyn. Som i alt, hvad der angaar det usæd- 
vanlige paa Himmelhvælvingen t. Eks. Kometer, 
Meteorer, nye Stjerner etc., er det Kineserne, 
man maa tage sin Tilflugt til for at faa rede 
paa de aller ældste Gange, man har havt An- 
ledning til at iagttage en ny Stjerne. Men for 
ikke at blive for vidtløftig skal vi aldeles for- 
Sandheden af 
bigaa de Stjerner, hvis Eksistense altsaa hine 
østerlandske Folk alene har Kjendskab til, saa- 
meget mere som Bestemmelsen af Fænomenets 
Position som Tiden for dets Tilsynekomst ikke 
kan gjøre Fordring paa den Nøjagtighed, hvor- 
med de 
tagne. 
senere Tiders Observationer ere fore- 
Derfor vil vi begynde med den mærkeligste 
og i sit Slags mest navnkundige Stjerne, nemlig 
den som Tycho Brahe 11. Nov. 1572. saa i 
» En Aften*, for- 
tæller han selv, ,da jeg som sædvanlig betragtede 
Stjernebilledet Cassiopeia. *) 
Stjernevrimlen, hvis Udseende jeg var saa for- 
trolig med, saa jeg til min største Forbauselse 
i Cassiopeia nær Zenith en Stjerne, der langt 
overstraalede alle de nærliggende. Men saa stor 
var min Forbauselse, at jeg var i Tvivl, 
ikke mit Syn bedrog mig. Jeg tilkaldte derfor 
mine Folk, og spurgte dem, om ogsaa de kunde 
om 
se denne pludselig opblussende Stjerne*. Senere 
erfarede han, at den tillige var seet i mange 
Egne af Tydskland, ja at flere Steder Astrono- 
blevne opmærksomme paa 
Men Tycho 
Brahe nøjede sig ikke med at betragte dette 
merne var gjorte 
denne ekstraordinære Fremtoning. 
stærkt lysende Punkt i stum Forundring. Straks 
gav han sig i Færd med at bestemme dets Po- 
sition, idet han maalte dets Afstand fra de mest 
thi derved 
fremtrædende nærliggende Stjerner, 
vilde han komme efter, om man havde for sig 
en Fiksstjerne, isaafald maatte det forblive ube- 
vægelig paa det Sted, hvor det først var seet, 
— eller om det muligens kunde være en Komet, 
der nu som flere Gange tidligere tiltrak sig den 
almindelige Opmærksomhed, da vilde det flytte 
sig i Forhold til de øvrige Stjerner. I de 17 
Maaneder Stjernen var synlig for det blotte Øje 
blev den fuldstændig rolig paa det Punkt af 
Himmelgrunden, hvor den først lod sig se. Den 
maatte altsaa være en ny, ikke før seet Fiks- 
stjerne. 
Den funklede overordentlig stærkt og i Be- 
gyndelsen overtraf dens Glands Wega, Sirius, ja 
endog Jupiter, naar den lyser paa det stærkeste. 
Kun Venus kunde maale sig med den i luys- 
Det varede dog ikke længe, at den ind- 
Plads, thi 
styrke. 
tog denne fremtrædende allerede i 
*) Han opholdt sig dengang paa sin Onkels Fien- 
dom Herresvad i Skaane. 
