Sifonoforer med Undtagelse af Rhizophysa, som 
maaske kun er en Repræsentant for Physalias 
embryoniske Stadium og ikke staar i saa nøje 
Forbindelse med de egentlige Sifonoforer, som 
det sædvanlig har været antaget. Efter alt, 
hvad der kjendes, synes Velelliderne og Porpi- 
tiderne at have en langt nærmere Slægtskab til 
Tubularierne, saaledes som Hydractima f. E., 
hvilken maaske er deres nærmeste Slægtning. 
Hydractimias kitinholdige Grundparti kan maa- 
ske betragtes som det første Tilløb til Dannel- 
sen af en Svømmeskive. Hos Hydractimnia er 
den rudimentære Luftblære fasthæftet til Hav- 
bunden eller til en bevægelig Fusus-Skal o.s.v. 
og danner piggede Ophøjninger, mellem hvilke 
de 2 forskjellige Slags Polypper — de golde 
og Kjønsdyrene — skyder frem. Nøjagtig en 
lignende Forbindelse mellem de forskjellige In- 
divider, som sammensætter Kolonien, findes hos 
Forpita, hvor vi finder en kitinagtig Skive og 
Fangtraade og knopskydende Mavedyr stillede 
rundt omkring et goldt Mavedyr i Centrum. 
Men øorpitta synes ogsaa at være beslæg- 
tet med en anden Gruppe af Hydroider, nemlig 
Hydrokorallerne, med hvilke hidtil mtet Forsøg 
paa at sammenligne dem er bleven gjort. 
Grunden til, at Agassiz drager denne Sammen- 
ligning, er Tilstedeværelsen af den hvide Plade 
hos Horpita, hvis særegne Bygning erindrer os 
om det porøse Skelet hos Allopora, Millepora 
o. s. v. Hvis denne Homologi er rigtig, viser 
den, hvor vidtrækkende Porpitidernes Slægt- 
skabsforholde er — paa den ene Side med 
Millepora, der gaar tilbage til Kridttiden, og 
paa den anden med Heliopora, der hører til 
Korallerne. Det vilde være interessant at faa 
opklaret, om æorpita er nærmest i Slægtskab 
med JMillepora, der har en porøs, fastsiddende 
Koralstok, eller med Tubularierne, der kun har 
et fastvokset Kitinskelet. 
A. Østerbol. 
Pasteur og hans Undersøgelser over 
Hundegalskab. 
Allerede i flere Aar har den bekjendte Vi- 
denskabsmand Louis Pasteur i Paris beskjæfti- 
get sig med den frygtelige Sygdom Hundegalskab, 
hvis Natur hidindtil har været meget lidet be- 
kjendt, og imod hvilken der som bekjendt ikke | 
gives noget Middel; den var derfor et Problem, | 
der netop passede for Pasteur, der allerede havde 
løst saa mange dunkle Spørgsmaal. 
Pasteurs Laboratorium befinder sig i Ecole 
normale i Paris. — Foruden de almindelige Lo- 
kaler til Analyser, mikroskopiske Iagttagelser 
0. s. v. findes et større Rum, hvor Tempera- 
turen ved Hjælp af et hensigtspassende Varme- 
apparat kan holdes konstant, som er bestemt til 
Rendyrkning af Smittestofferne. Langs ad Væg- 
gene staar paa Hylder de Smaaflasker, hvori 
Bakterierne dyrkes i slige Mængder, at der er 
nok af dem til at dræbe hele Armeer. Denne 
Rendyrkning af Bakterier bestaar deri, at man 
af den oprindelige ved Gjæring eller Sygdom 
fremkomne bakterieholdige Vædske tager en liden 
Draabe og anbringer i en passende Nærings- 
vædske, der er absolut ren (steriliseret), hvor 
Bakterierne snart formerer sig i en utrolig Grad; 
af denne tages igjen en Draabe og bringes op 
en ny Næringsvædske og saa fremdeles, indtil 
ethvert Spor af den oprindelige Vædske er borte, 
og kun Bakterierne, der stadig har formeret sig, 
er igjen. Disse kan nu frafiltreres, og deres 
sygdomsbringende Virkning undersøges. I La- 
boratoriet og 1 dets Nærhed findes desuden en 
hel Verden af forskjellige Dyr, med hvilke der 
anstilles Eksperimenter. Et Sted ser man en 
Række Bur med Kaniner, et andet Sted findes 
Høns, Aber og Marsvin, allesammen Forsøgsdyr. 
I et særeget Rum befinder sig de gale Hunde 
indesluttede i runde Bur, som kan aabnes oventil 
og fra Siden; desuden er der ogsaa Plads for 
dem i et Gaardsrum, hvor de er udstillet som 
1 et andet Menageri; men hvilket sørgeligt Syn! 
| Hvor vilde ikke en Modstander af Vivisektionen 
faa travlt, naar han saa denne Mængde Dyr 
paa de forskjellige Trin af Galskab, ligefra den 
stille Melankoli til den højeste Grad af Raseri! 
Mesteren for det hele, Pasteur, er dog paa ingen 
Maade følesløs. ,Aldrig*, har han en Gang 
sagt, yvilde jeg have Mod til at dræbe en Fugl 
paa Jagten; men naar det gjælder en videnska- 
belig Undersøgelse, kjender jeg ingen Skrupel. 
Videnskaben har Ret til først og fremst at' tage 
Hensyn til Maalet*. Det er i disse Omgivelser 
at Pasteur og hans Medarbejdere Chamber- 
land og Roux udfører sine farefulde Arbejder, 
der vistnok endnu ikke er afsluttede, men dog 
allerede nu synes at skulle blive af den største 
Betydning. Den 19de Maj iaar forelagde han 
Akademiet Hovedresultaterne af sine Undersø- 
gelser. De gjengives her i delvis Qversættelse. 
sDen Omstændighed, at den giftige Virk- 
ning af visse Giftstoffer er foranderlig og kan 
ophæves ved Hjælp af andre mindre stærke 
Gifte, er ikke alene anerkjendt i Videnskaben 
men har allerede faaet Betydning i det praktiske 
Liv. Naar man gaar ud fra dette, saa maa 
man indrømme, at en af de vigtigste Undersøgelser 
for Videnskaben er at udforske nye Anvendelser 
af Gifte til at modvirke andre dødelige Gifte. 
I foreliggende Meddelelse har jeg den Ære at 
underrette Akademiet om et Fremskridt i denne 
Retning, om et Middel mod Hundegalskaben. 
I. Bliver Hundegalskabsgiften overført fra 
en Hund paa en Abe og derpaa fra denne paa 
