lige Lægevidenskab, idet han paaviste en mikro- 
skopisk Organisme som Aarsag til den ammo- 
niakalske Gjæring, der udvikler sig under Blæ- 
rekatarrh, en Opdagelse, som gjennem Lister 
blev Udgangspunktet for en epokegjørende Re- 
form paa Kirurgiens Omraade, og man ventede 
med stigende Bestemthed, at hans Forskning 
skulde føres over paa Lægevidenskabens egent- 
lige Omraade. Pasteur var i Begyndelsen ikke 
meget villig dertil, men gav dog omsider efter 
og har i de sidste 8—9 Aar, i hvilke han er 
optraadt som lægevidenskabelig Forsker, allerede 
skjænket Verden de mest betydningsfulde Resul- 
tater. Jeg skal blot nævne hans Arbejde over 
Hønsekolera og Miltbrand, der før har været 
refereret her. Det sidste bragte ham i Strid 
med Koch (Kolerabacillens Opdager), men og- 
saa nu gik Pasteur ud af Striden som den sej- 
rende. Hvad de praktiske Resultater af Pasteurs 
Arbejder angaar, saa kan her Huxleys Udtalelse 
anføres: ,Naar alle Pasteurs Opdagelser bliver 
praktisk gjennemførte, vil derved hele Frank- 
riges Krigsskadeserstatning til Tydskland kunne 
dækkes*. 
Siden 1880 har han beskjæftiget sig med 
Hundegalskaben, hvis vigtigste Resultater oven- 
for er nævnt. Udg. 
Greelys Polarekspedition. 
De Forenede Stater udsendte som bekjendt 
I sin Tid en Ekspedition bestaaende af 25 Med- 
lemmer under Anførsel af Løjtnant Greely til 
Lady Franklin Bay, for at deltage i den inter- 
nationale Undersøgelse af Polaregnene. Af denne 
Ekspedition er efter 3 Aars Fravær de over- 
levende 7 Personer nu lykkelig bragte hjem paa 
de til deres Opsøgning udsendte Skibe ,,Bear* 
og y,Thetis*, tilligemed deres videnskabelige 
Resultater, der vistnok vil komme til at bidrage 
meget til vor Kundskab om Polaregnene. 
, Petermanns Mitteilungen* og ,Nature* 
anfører følgende om Ekspeditionen: 
Af 25 Mennesker, der i 1881 med godt 
Mod og fulde af Selvfornægtelse drog atsted med 
den truende Udsigt maaske i 2—3 Aar, af- 
skaaret fra hele den øvrige Verden, at skulle 
opholde sig i Polarverdenens Ensomhed, er det 
kun 7, i hvis Lod det er faldt, at se sit Hjem 
igjen efter at have taalt Lidelser og Savn, som 
kun Franklin - Ekspeditionens og ,Jeannette*- 
Ekspeditionens kan stilles ved Siden af. Red- 
ningen kunde kun lykkes ved Comm. Schleys 
Beslutsomhed, der lykkelig ovetvandt de paa 
Grund af den tidlige Aarstid farlige Hindringer, 
som Ismasserne i Baffin-Bay og Smith-Sund stil- 
lede i Vejen. Om Greely's-Ekspeditionens Op- 
levelser kan her kortelig anføres: Ffterat og- 
145 
sau den tredie Sommer var gaaet hen, uden at 
der var kommet nogen Undsætnings-Ekspedition 
til Lady Franklin Bay, besluttede Greely ifølge 
sine Instrukser sig til at tiltræde Tilbagerejsen 
til Smith-Sund pr. Baad. I August 1883 blev 
følgelig Stationen ved Fort Conger opløst, og 
man drog afsted med samtlige Instrumenter, 
Qptegnelser og Forraad; men det gik saa lang- 
somt fremad, at man foretrak at lade Baadene 
istikken og at lade sig drive sydover paa et 
Isflag. Den 2lde Oktober oprettedes en Lejr 
ved Kap Sabine, og i 9 Maaneder prøvede de 
at opholde Livet med de ringe Forraad, som 
de selv havde reddet, og som de fandt i Depo- 
terne, hovedsagelig fra Nares” Ekspedition; til 
Slutning dannede kogt Sælhundskind, Mos og 
Ræger deres eneste Fødemidler.  Saaledes hev- 
nede sig bitterlig de to foregaaende Undsætnings- 
Ekspeditioners ringe Forudseenhed, der i 1882 
og 1883 ikke i rette Tid, medens Isforholdene 
endnu tillod det, oprettede Proviantdepoter paa 
de bestemte Steder. Den 22de Juni indtraf 
Comm. Schley ved Kap Sabine, hvor han traf 
Greely og 7 Folk levende; en af dem døde 
senere i Godhavn. Samtlige OQptegnelser og 
Instrumenterne er reddede. 
Af Ekspeditionens geografiske Resultater 
kan fremhæves, at man l3de Maj 1882 som 
højeste Bredde naaede Lockwood-Øen paa 830 
24' N. Br. og 44" 45 W. Gr.; den af Kapt. 
Markham 1876 naaede Bredde er altsaa over- 
skredet med 4". Fra et 2000 Fod højt Punkt 
paa Øen var mod NW og N intet Land at se, 
mod NE strakte Grønland sig, hvor der omtrent 
830 35' N. Br. og 38" W. Gr. saaes et For- 
bjerg, der blev kaldt Robert Lincoln. Løjtn. 
Lockwood kunde ikke trænge videre frem paa 
Grund af aabent Vand, og med Nød og neppe 
undgik ban at drive tilsøs. Dr. Pavy gjorde den 
samme Erfaring; istedenfor Kapt. Nares” palæo- 
krystiske Is fandt han paa Markhams Rute i N 
for Kap Joseph Henry aabent Vand. I det 
indre af Grinnell-Land opdagede Greely i For- 
aaret 1882 den store Sø Hazen, 60 miles lang 
og 10 miles bred. 1 1883 gjennemkrydsede 
Lockwood Grinnell-Land til dets Vestkyst under 
80930" N. Br. og 78030" W.Gr. og fandt, at det var 
en Ø, som ved Archer Fjord er skilt fra Lan- 
det 1 Syd, der blev kaldt Arthur-Land. Dets 
Kyster er dækket af en 150 Fod tyk Ismasse, 
og der findes vistnok Topper og Bjergkjæder 
paa 5000 Fods Højde. Definitiv synes det nu 
afgjort, at der gjennem Smith Sund ikke fører 
nogen Vej til Nordpolen hverken med Skib eller 
Slæde; det bedste Haab om gunstigt Resultat 
afgiver vistnok Vejen mellem Franz-Josephs-Land 
og de nysibiriske Øer. — Tilslut kan anføres 
at den laveste Temperatur var —54.40 C., den 
højeste + 11.19 C. 
