N 
ikke indgjærdet Sted og anmeldt det for Lens- 
manden (,skjærpet*), har man Eiendomsret der- 
til. Vil man senere sætte i Gang fuld Grube- 
drift, ansøger man Bergmesteren derom (,,.muther*); 
han maaler nu et Felt (,, Udmaal*) omkring Fin- 
destedet, inden hvilket Vedkommende har ude- 
lukkende Ret til Grubedrift. I denne kan Grund- 
eieren faa deltage med en Tiendedel, om han ønsker 
det, desuden faar han efter Skjøn Erstatning for 
Lo- 
ven er saaledes, som man ser, meget grei; det 
den Skade, som forvoldes paa hans Jord. 
er derfor utrolig, hvormange Retsstridigheder og 
hvormeget Krangel, Skjærpningen giver Anled- 
Valpladsen for de stridende Parter 
paa Bømmeløen er fornemlig de nærmeste Om- 
ning til. 
givelser af det oprindelige Findested, hvor Skjær- 
En Udmaa- 
lingsforretning her er et ganske interessant Skue- 
pene er tættest indpaa hverandre. 
spil for en Udenforstaaende. Man ser en hel 
Del Mennesker af de forskjelligste Lag 1 Sam- 
fundet, Parthavere og Nysgjerrige, at kravle om 
mellem Haug og Hammer. Der intrigeres 1 dæm- 
pede Samtaler og procederes høilydt af Sagfø- 
rerne, medens Bergmesteren repræsenterer den 
ubøielige Lov beholdende sin Ro midt mellem 
de ivrige Gemytter. Naar saa Regnen falder 
over Regnfrakke, Paraplyer. og Vadmelstrøier, 
faar Scenen sin rette Kolorit, svarende til den 
omgivende Natur. 
Skjærpehandelen, Dannelsen af Aktieselska- 
ber og andre Spekulationer har gaaet livligt, 
idet dog Markedet i den senere Tid har været 
forholdsvis ,trykket*, idet Kjøberne har villet 
afvente Resultatet af de Engelskes Forsøgsarbei- 
der. Nu synes det dog at skulle komme sig, 
idet der som Kjøber er dukket op et norsk Sel- 
skab 
raade over en efter vore Forhold ikke ubetyde- 
i Kristiania, der siges at skulle kunne 
lig Kapital. 
* 
Fjeldbygningen. Hvad nu det naturhisto- 
riske ved Guldets Optræden paa Bømmeløen an- 
gaar, saa frembyder denne temmelig stor Over- 
ensstemmelse med andre Guldforekomster. De 
omhandlede Egnes Bergarter er væsentlig af vul- 
kansk Oprindelse, en Formodning, som Forf. ny- 
lig har faaet Bekræftelse paa ved et sammen- 
lignende Studium af andre sikkert anerkjendte 
Egne, navnlig i OCentralfrankrige. —Vore vest- 
147 
landske Fjelde er dog meget ældre end disse 
sidste; de skriver sig nemlig sandsynligvis lige 
fra den siluriske Periode. Tidernes Omskiftelser 
har derfor allerede forlængst ødelagt de oprinde- 
lige Former. Selve Fjeldsubstansen har ogsaa væ- 
ret betydelige Forandringer underkastet; Bergar- 
ternes Natur er derfor ofte vanskelig at erkjende 
uden en nøiere, navnlig mikroskopisk, Gransk- 
ning. Hvad her meddeles er derfor kun fore- 
løbigt. 
Ved Guldforekomsterne har man først i Syd 
(sydlig for Nøklingfjorden) en Række mod Nord 
hældende Lag af finkornede, mest skifrede, grøn- 
lige Bergarter, der vel for største Delen bliver 
Diabastuf. Det vil 
sige, de er sammensatte af en Art vulkansk Aske, 
at henføre til forandret 
der er udkastet af fordums Krateraabninger og 
senere er bleven sammenkittet til faste Masser. 
En lignende Oprindelse har vel ogsaa Fjeldet 1 N. 
herfor, som er det, hvori de vigtigste Guldfund 
er gjorte. Det hører til den Slags, som man 
hos os er vant at kalde for Gabbro. Det er, 
i det mindste for en stor Del, en laget Bergart, 
Lig- 
nende Forhold har Forf. beskrevet fra Bergens 
sammensat af vekslende mørke og lyse Lag. 
Qmegn. Denne Bergart har altsaa ikke Lighed 
med andre af vore Gabbroer, der som samlede 
Masser engang flød frem i smeltet Tilstand fra 
Jordens Indre. Et tredie Led i Bergbygningen er 
en lys hvidlig Stenart væsentlig sammensat af 
Kvarts og Feldspat. Man skulde antage den 
for en Art Granit, hvis ikke visse Forhold gjorde 
det sandsynligt, at ogsaa en væsentlig Del af 
den oprindelig har været en vulkansk Brudstyk- 
kebergart. Nær beslægtet med den og optræ- 
dende sammen med den er en ægte Kvartspor- 
fyr. Disse sidste Bergarter forekommer for- 
nemlig nordligt i Feltet, saaledes ved Gaarden 
Vornes. 
De her næynte Fjeldmasser er blevne gjen- 
nemsatte af Sprækker, der for en stor Del har gaaet 
omtrentlig i Retning Nord—Syd. Disse er blevne 
fyldte 
vældede Stenmasser, foreløbig kaldte under et 
for Grønsten. 
færdig; 
af smeltede, fra Jordens Indre frem- 
Denne Fjeldbygning stod engang 
men endnu ikke var Guldet kommet. 
Saa dannedes paanyt Spalter, ofte langs efter 
de gamle; de fyldtes med Kvarts, hvori der er 
indblandet Guld. 
taler om Spalter, der fyldes, maa dette ikke ta- 
Naar jeg 1 sidste Tilfælde 
