ges altfor bogstaveligt. (Gudforekomsternes Op- 
rindelse er nemlig temmelig dunkel. 
der 
Form kaldes Bergkrystal og er et haardt Mine- 
Kvartsen, som bekjendt 1 reneste 
ral, gjerne hvidlig af Farve, optræder i vor 
Egn som Plader, der i mere eller mindre lodret 
de saakaldte 
En saadan Plade er ujævn tyk, 
Stilling gjennemsætter Fjeldet, 
Kvartsgange. 
sjelden mere end 2 Meter. I Udstrækning kan 
den derimod være et Par Hundrede Meter stor. 
Kvartspladerne grænser i flere Tilfælde ikke umid- 
delbart til Stedets Bergart, men er paa begge 
Sider belagte med et tykkere eller tyndere Lag 
grønlig (kloritisk) Skifer. 
Det er imidlertid ikke altid, at Kvartsen 
ofte 
den ogsaa fladagtige Klumper, der kan udsende 
optræder regelmæssig pladeformet; danner 
en hel Del Forgreninger.  OQgsaa disse Klum- 
per ledsages gjerue af den skifrede Bergart*). 
*) Skiferen er, som allerede Bergmester Dahll har 
bemærket, i flere Tilfælde ingen almindelig Ski- 
Å 
Kvartsgange, Risviken paa Bømmeløen. 
fer, der kan sammenstilles med almindelig Ler- 
skifer. Dette har nærværende Forfatter fundet 
bekræftet derved, at Gangene med. sin Skifer 
flere Steder gaar paatvers af Gabbroens Lagning. 
Skifrigheden sees nu og da ogsaa at gaa paa Skraa 
i Forhold til Skiferpartiernes Grensefla der. 
Hosstaaende Tegning af en liden Fjeldskraa- 
ning ved den saakaldte Risvig viser nøiere den 
guldførende Kvartses Maade at optræde paa. 
Stedets herskende Bergart, der paa Tegningen er 
angivet med smaa Prikker, er den før omtalte 
granitiske. I denne dannedes 1 sin Tid to Spal- 
ter paa hvilke ,Grønsten* trængte op. De to 
saaledes fremkomne ,,Grønstengange* sees i den 
afbildede Fjeldskrænt gjennemskaarne paa tvers 
og tegner sig derfor som Baand, der paa Figu- 
ren er gjort sorte. Midt paa Tegningen er som 
sort med hvide Linjer angivet en grønlig klo- 
ritrig skifret Bergart. Kvartsen er ladet hvid. Den 
optræder, som man vil bemærke, paa forskjellig 
Maade, dels som temmelig regelmæssige Gange, 
148 
Vandrer man fra den smukke Haugesunds- 
gang paa (raarden Urens Udmark i nordnordøst- 
lig Retning, kommer man først til Oscargruben. 
Paa Viderereisen passerer man en hel Del Kvarts- 
gange, der alle staar temmelig steilt og stræk- 
ker sig i nordlig til nordøstlig Retning. I 
gen af dem har man fundet mere end Spor af 
1n- 
de pladeformede Partier, der sees i Tversnit paa 
Grensen mellem Grønstengangene og Graniten, 
dels som uregelmæssige, meget forgrenede Klum- 
per forekommende i den skifrede Bergart. Og- 
saa de egentlige Kvartsgange udsender Forgre- 
ninger., Faa af disse gaar dog ind i Grønsten- 
gangene. Paa det afbildede Sted ser man kun 
nogle faa ved x. Dette er-et Forhold, som jeg 
ogsaa har været opmærksom paa andre Steder, 
og som maaske kan have Interesse for den prak- 
tiske Drift, idet man vel ved denne i flere 
Tilfælde tør spare sig for at tage med Grønste- 
nen, der ledsager Gangene. 
Tegningen giver en Forestilling om Karakte- 
ren af Kvartsens Optræden ved de to fornemste 
Guldfindesteder. Den efter Hs. Majestæt Kon- 
gen opkaldte Oscargrube, der tilhører det en- 
gelske Kompagni, drives i Skifer, der er opfyldt 
af. forgrenede Kvartsklumper og skal føre en Del 
Kalkspataarer.  Guldet, der ledsages af Kobber 
og Svolkis, sidder ikke alenei Kvartsen med dens 
Forgreninger og i Kalkspat men ogsaa, som det 
paastaaes, og som jeg ogsaa efter Stykker, der 
er mig foreviste, maa antage, umiddelbart i Ski- 
feren. Man haaber derfor her at skulde kunne 
udvinde Guld paa en lønnende Maade ogsaa af 
Skiferen. Det pladeformede kvartsførende Ski- 
ferparti eller ,Skifergangen* har i Oscarsgruben 
en Tykkelse af 2 til 5 Meter og sandsynligvis 
en ikke ringe Udstrækning. Den anden betyde- 
lige Guldforekomst, ,Haugesundsgangen*, ligger 
ganske nær Oscargruben; det er en forholdsvis 
regelmæssig Kvartsgang, der tildels opnaar en 
Mægtighed af omkring en Meter, men som ogsaa 
kan være ganske smal; den ledsages for en stor 
Del af en Grønstengang, men kun af lidet 
Skifer. 
