Guld. 
som endnu maaske hører til dette System, 
Den nordligste, mig bekjendte Gang, 
er 
en ved Folgerø omtrent I Mil fra Udgangs- 
punktet. Man kan tænke sig Gangene i dette 
Belte følgende paa hverandre som Sprækkerne 
1 en Træplanke. Hvor den ene smalner af, er- 
stattes den af en anden, der dog ikke ligger 
i den førstes Forlængelse men lidt til Siden. 
Det maa imidlertid bemærkes, at Gangsystemet 
endnu ikke er fuldstændig eftervist; mange Gange 
kan ligge skjulte under Søen eller Jorddækning. 
Paa Øen Hisken, 
den samme Retning for de derværende Kvarts- 
et Stykke vestligere, kan 
Ogsaa i Syd for ,Haugesunds- 
Disse, af hvilke 
ingen har vist sig synderlig guldførende, gaar 
gange eftervises. 
gangen* har man Kvartsgange. 
for største Delen i andre Retninger end de til 
det omtalte Gangsystem hørende. 
Ved nogle udenlandske Forekomster af guld- 
holdig Kvarts har man ment at kunne bringe 
deres Dannelse 1 Forbindelse med vulkanske Pro- 
cesser, ligesom man ogsaa fra Amerika har et 
Eksempel paa, at Guld afsættes under saadanne 
nær Jordens Qverflade den Dag idag. OQgsaa 
paa Bømmeløen er det muligt, at en saadan For- 
Der 
nemlig netop i den Egn, hvor det hovedsagelig 
bindelse vil lade sig eftervise. eksisterer 
nordnordøststrygende System af Kvartsgange op- 
træder, en Del i samme Retning gaaende Grøn- 
stengange, som er yngre end de før omtalte, 
der er seede at ligge umiddelbart md til Kvarts- 
gangene. Denne ,Grønsten*, der er paafaldende 
mørk af Farve, viser sig under Mikroskopet at 
have et Udseende, som er forskjelligt fra an- 
dre i Norge kjendte Bergarter; den indeholder 
Glas ligesom de egentlig typiske vulkanske Berg- 
arter. Jeg har henført den til Melafyr. 
Maaske staar dens Frembrud i Forbindelse 
med Guldets Optræden. 
sk 
* 
Guldforekomsternes praktiske Betydning. 
De for Guldskjærpene mest interesserede, som 
ser alt i et rosenfarvet Lys, mener, at vi endnu 
kun staar foran overraskende Ting, som skal 
komme; de lever saaledes 1 ,de store Forvent- 
ningers Periode". Om mere end Forventninger 
tør man dog ikke tale, thi endnu ikke har No- 
klækkelig 
Mængde af det ædle Metal, hvorpaa man haa- 
gen paa Bømmeløen udvundet en 
149 
ber. Dette er i Grunden ikke rigtig tilfredsstil- 
lende, naar man erindrer, at der nu allerede er 
gaaet omtrent 2 Aar, siden Guldfundet blev al- 
En Smule Mislyd skurrer 
Anførerne i dette 
mindelig bekjendt. 
derfor ogsaa med i Jubelkoret. 
har, som nævnt, været det engelske Kompagni, 
En 
rigtig glimrende Prospektus hører imidlertid med 
hvis Beretninger er gaaede over i vore Aviser. 
til , Forretningen" ved Grundlæggelsen af et 
Grube-Aktieselskab i England. Folk, der har faaet 
se bag Kulisserne, er derfor vant at trække tre 
Fjerdeparter fra, som ,Skal udenom Kjernen.* 
Der skal af Qscar- 
gruben være kommet for omtrent 36,000 Kroner 
i Guld indtil Juni 1884. 
mig opgivne Tal høit sat; sikkert er det imid- 
En Kjerne er her dog. 
Maaske er dette for 
lertid, at adskilligt Guld er bragt for Dagens 
Lys. Den rigeste Sten leverede for omtrent 1152 
Kroner Guld. 
Guldet her ogsaa i Skiferen, hvoraf der er en 
hel Del. 
det gedigent Sølv i Kalkspat. 
Foruden i Kvartsen forekommer 
Som Sjeldenhed skal her være fun- 
Næst denne Fo- 
rekomst staar den nærliggende Haugesundsgang, 
der tilhører Hr. Jonassen i Haugesund m. Fl. 
Paa denne Gang har man arbeidet lidet; men 
alligevel er der fremlagt en Række smukke Guld- 
prøver, hvoraf den rigeste indeholdt for 130 Kro- 
ner i Guld. 
gesund*+er forresten undersøgte saaledes, at man 
Hverken Oscargruben eller ,Hau- 
kan danne sig nogen begrundet Mening om den 
Guldmængde, de kan levere i Forhold til anvendt 
Arbeide. 
lovende ud. 
Dog tør man sige, at de begge ser 
Saameget tør man neppe sige om nogen af 
de andre Forekomster, 1 det mindste ikke om 
dem, Forf. har seet. 
arbeidede, 
kan karakterisere dem som meget tarvelige; an- 
En Del er saa meget be- 
at man allerede nu med Sikkerhed 
dre mindre undersøgte kan der endnu være en 
Smule bedre Udsigter for. At man har fundet 
»Gnister* af Guld, siger egentlig ikke meget; 
thi naar man for at udvinde 10 Kroner i Guld 
maa betale 100 Kroner og mere i Arbeidspenge, 
kommer man jo at grave mere Guld ned i ved- 
Der er 
to svage Forhaabninger, som Besidderne af us- 
kommende Guldgrube end op af den. 
selt udseende Forekomster gjerne klynger sig til. 
Den ene er den, at Guldet skal være tilstede 1 
anselig Mængde, men saa fint fordelt, at man 
ikke kan se det. Dette er ikke sjelden Tilfæl- 
