vigtigste Del ar et astronomisk Instrument er 
den Mand, som sidder ved den ene Ende* — og 
tillige, at dette ogsaa gjelder om andre Appa- 
rater end Kikkerter. Men det skal tilføies, at 
Landets 
voxte, blev ogsaa Hansteens Bestræbelser mere 
og mere støttede fra hans Landsmænds Side. 
efterhaanden som økonomiske. Evne 
Hvad der, i Tilslutning til den i forrige 
Numer meddelte korte Biografi i Anledning af 
Hundredeaarsdagen for Hansteens Fødsel, 1 det 
følgende skal meddeles om hans lange og rige 
Virksomhed som Videnskabsmand, kan ikke gjøre 
Krav paa Fuldstændighed, da det isaafald maatte 
lægge for stærkt Beslag paa ,Naturens* Spal- 
ter; men et Overblik over det væsentligste vil 
det vel kunne give. Det er baseret dels paa 
hvad han har udgivet af Bøger og Afhandlin- 
ger, dels paa en i Christiania Observatoriums År- 
chiv opbevaret Samling af hans efterladte Breve. 
Den Mangesidighed, som fra Statens Sido 
krævedes af en saa begavet Mand som Hansteeu 
— han var Lærer i Astronomi og anvendt Ma- 
thematik ved Universitetet og den militære Høi- 
skole, Direktør i den geografiske Opmaaling, 
Medlem af Tilsynskommissionen for Rigets Maal 
og Vegt, m. m. — giver sig ogsaa i de første 
Aar tilkjende 1 hans videnskabelige Produktion. 
I 1823 stiftede Hansteen og et Par Kolleger 
det endnu udkommende Magazin for Natur- 
videnskaberne. Kaster man et Blik paa de 
tidligere Aargange af dette Tidsskrift, saa fin- 
Snart 
meddeler han Resultaterne af sine astronomiske 
der man Hansteens Navn først og sidst. 
Observationer af forskjellig Art, geografiske Sted- 
bestemmelser m. m.; snart giver han en mathe- 
matisk Behandling af Gjenstande, som hører hjem- 
me i Krigsvidenskaben (Artilleriet); snart finder 
man ham 1 en Diskussion med den gamle be- 
kjendte Provst Hertzberg 1 Ullensvang om me- 
teorologiske Sager; snart giver han historiske 
Oplysninger om den geografiske Opmaaling 1 
Norge og behandler forskjellige herhen hørende 
Spørgsmaal; han leverer Udkast til et paa Na- 
turen grundet Maal- og Vegt-System for Norge; 
ikke før har Ørsted offentliggjort sin epoke- 
gjørende Opdagelse af den elektriske Strøms Virk- 
ning paa Magnetnaalenf saa er Hansteen (i1821) 
færdig med en mathematisk Theori, som han 
derpaa verificerer paa Ørsteds Laboratorium un- 
der et Ophold i Kjøbenhavn den paafølgende 
151 
Sommer. Til og med Musikens Theori har han 
været foranlediget til at behandle i en liden Af- 
handling ,Om Grebbrettets Inddeling paa musi- 
kalske Instrumenter. . Hansteen var nemlig i 
sine yngre Dage en dygtig Violinspiller; det er 
dog ikke Exekutøren, som optræder her, men 
Mathematikeren *). 
Efterhaanden begynder dog hans Produk- 
tion at koncentrere sig mere og mere om det, 
som fra første Stund havde været hans Yndlings- 
emne i Videnskaben: Jordmagnetismen. Han 
fortæller selv, at han ved et rent Tilfælde var 
Som Adjunkt 
ved Latinskolen i Fredriksborg**) blev han i 
1807 af Skolens Rektor sendt til Helsingør for 
at modtage to Glober, 
bleven ledet ind paa denne Bane. 
som en forhenværende 
Elev af Skolen havde testamenteret samme. Paa 
den ene af disse fandt han omkring Sydpolen 
afsat den magnetiske Polarregion, som ifølge 
Observationer af forrige Aarhundredes Opdagel- 
sesreisende havde to Knudepunkter eller Poler, 
et under Australien og et i Sydvest for Ildlan- 
det. 
Kollega ved Skolen med at forfærdige en Glo- 
Da han kort i Forveien havde hjulpet en 
bus, vilde han anføre denne Mærkelighed paa 
samme; men da han meget naturlig sluttede, at 
der ogsaa maatte gives noget tilsvarende paa 
den nordlige Halvkugle, kom han ind paa en 
Række Undersøgelser, som inden faa Aar skulde 
blive af indgribende Betydning for Videnskaben. 
De magnetiske Observationer i de sydlige 
Have var udførte paa Cooks Seilads rundt Syd- 
polen; men da Nordpolen ikke kan omseiles, 
* Som Tegn paa den Anseelse, dette Tidsskrift 
havde ogsaa i Udlandet, kan anføres følgende 
Udtalelse af den senere berømte Astronom År- 
gelander i Bonn, dengang Bestyrer af Obser- 
vatoriet i Åbo, i et Brev til Hansteen af 1826: 
» Was mich iibrigens betrifft, so habe ich mich 
aus Ihrem Magazin so schön Dånisch gelehrt, 
dass ich glaube ich in kurzem werde sprechen kön- 
nen.* Det er ogsaa ganske betegnende, at da 
Hansteen var fraværende i Sibirien, blev der en 
Stands i Magazinets Udgivelse; 10de Bind er 
nemlig fra 1828, medens ilte Bind, der beteg- 
ner sig som det første af en ny Række, er fra 
1832. ; 
*) Ved Udnævnelsen til denne Post, den 5te Sep- 
tember 1806, var Hansteen Studiosus juris. I Mo- 
tiverne til Udnævnelsen omtales hans Kundska- 
beri Mathematik, Kyndighed i det enkelske Sprog 
og »ydre Holdning*. 
