og indelukket i en dertil konstrueret Kasse med 
Glasruder og naturligvis forsynet med Thermo- 
meter og Indretning til at maale Udslagsvinke- 
Skjønt han med et saadant Svin- 
ge-Apparat blot kunde finde den relative Inten- 
sitet paa de forskjellige Steder af Jorden og 
lens Størrelse. 
dette kun under Forudsætning af, at Cylinderen 
beholdt sit magnetiske Moment uforandret, drev 
han det dog ved omhyggelig Behandling af Ap- 
paraterne og Udførelse af Observationerne til en 
høi Grad af Fuldkommenhed.  Herom vidner 
blandt meget andet følgende Udtalelse i et Brev 
fra den senere Professor Langberg, som i Aa- 
rene 1848—45 reiste i Udlandet: , Fra Quetelet 
havde jeg en Introduction til Argelander i Bonn, 
hos hvem jeg fandt en særdeles artig og fore- 
kommende Modtagelse. Han var just ifærd med 
at indrette sine nye saavel astronomiske som mag- 
netiske Observatorier, og efter hans Ønske an- 
stillede jeg et Par lagttagelser 1 det sidste, paa 
samme Plads, hans Bifilar 
Han udspurgte mig nøle saavel om 
hvor senere skulde 
opstilles. 
Observations- som Reduktions-Methoden, og var 
saa indtaget af Deres Apparat, at han lod sin 
Instrumentmager hente for at tage en nøiagtig 
Kopi deraf, 
Det samme har været Tilfældet paa et Par an- 
og udføre ham et Par lignende. 
dre Steder under min Reise, hvor man har synes 
forbauset over, at jeg med et saa simpelt Ap- 
parat kunde erholde saa nær overensstemmende 
Resultater, og har bedet om Tilladelse til at ko- 
piere samme. Jeg har ofte glædet mig over 
min Beslutning at medtage Deres Svingnings- 
apparat; thi — uagtet jeg just ikke tror, at mine 
- Tagttagelser med samme ville være af betydeligt 
videnskabeligt Værd, saa har det ofte skaffet mig 
en bedre Modtagelse og gjort mig bedre Nytte 
hos de Lærde, jeg har ønsket at'besøge, end 
alle de Anbefalingsbreve jeg har kunnet frem- 
vise. * 
Sibirien, hvor Hansteen havde troet at 
finde Antydninger til en fjerde Magnetpol, og 
hvor hans Theori med Bestemthed angav en saa- 
dan, var for Størstedelen et magnetisk terrd tn- 
cogmita. Paa Grund af den store Vigtighed ved 
at faa undersøgt dette Land, begyndte Hansteen 
allerede i de første Aar efter Udgivelsen af 
 Magnetismus der Erde* at arbeide paa at faa en 
I 1823 kunde han med- 
dele Magazinets Læsere, at Kongen havde givet 
Reise derhen istand. 
ham Tilladelse til at reise om 2 til 3 Aar, og 
i 1827 bevilgede Storthinget enstemmig de for- 
langte 4500 Spd.*). I Mai 1828 drog Han- 
steen og Marineløitnant Due (nu Indrullerings- 
chef i Trondhjem) afsted over Stockholm til 
St. Petersburg, hvor Expeditionens tredie Del- 
tager, en ung Tysker Dr. Hrman, stødte til. 
Saa langt som til Tobolsk drog de i Følge, men 
herfra reiste Erman mod Nord langs Floden Obi, 
tog siden de andre igjen henimod Irkutsk, hvor- 
fra Hansteen drog nordover paa Floderne Ån- 
gara og Jenisei, Due langs Lena, hvorimod Kr- 
man fortsatte østover til Kamschatka og derfra 
tilsøs rundt Jorden. Bfter at have lagt Tilba- 
geveien noget sydligere, nemlig over Kirgiser- 
steppen og Astrachan, vendte Hansteen og Due 
i Juni 1830 tilbage til Uhristiania. 
Skjønt det videnskabelige Udbytte af denne 
Reise var meget betydeligt, var Resultatet for 
Hansteen personlig ikke saa tilfredsstillende, som 
han havde ventet. — Vistnok havde man fundet 
et Slags Magnetpol, forsaavidt som der viste sig 
at være et Maximum af Intensitet i den nord- 
østlige Del af Sibirien; 
kommet denne Pol nærmest. 
Due var den, som var 
Men i andre Hen- 
seender stemte ikke Observationerne med Han- 
steens Beregninger i ,Magnetismus der Brde*. 
Det heder herom i Magazinet for 1832 (llte 
Bind), hvor der gives et Referat af Møderne i 
den physiographiske Forening, at , Hansteens se- 
nere Caleuler udviste, at den paa denne Hypo- 
these (om de to Magneter) byggede Theori yderst 
nær fremstillede alle de magnetiske Phænomener 
over hele Jordens Overflade i Overensstemmelse 
med lagttagelserne; men at der dog gaves Af- 
vigelser, som indgav ham nogen Tvivl om denne 
Hypotheses Rigtighed, saa meget mere som de 
betydelige Forandringer, som disse Phænomener 
i det sidste Aarhundrede have undergaaet, ty- 
delig vise, at den os ubekjendte Aarsag maa 
være en bestandig virkende og forander- 
lpK ratt 
I et noget senere afsendt Brev til det fran- 
ske Akademi har Hansteen formodentlig udtalt 
noget lignende. I et Brev til Hansteen af 12te 
Marts 1833 fortæller Berzelius, at han 
fransk Avis havde seet et Referat af det Møde, 
I en 
*) Ved Ffterbevilgning i 1830 steg Summen til 
9500 Spå. 
