bage, saafremt Hansteen fastholder sin Beslut- 
ning, da han ikke kan tænke sig at staa under 
nogen anden Chef, og den Mulighed at blive 
hans Ffterfølger som Direktør kan han 
tænke paa, da han ikke føler sig Posten voxen. 
Hansteen lod sig derved bevæge til at blive 
staaende indtil videre; allerede Aaret efter havde 
han imidlertid paany indleveret sin Afskedsan- 
søgning, 
staaende efter en indtrængende Anmodning fra 
Statsraad Bretteville. Først efter dennes Død 
mange Aar efter fik han sin Afsked, men havde 
men lod sig atter overtale til at blive 
da 1 flere Aar paa Grund af. Alderdomssvaghed 
maattet overlade Forretningerne til sin Kollega 
i Direktionen, som ogsaa fandt sig foranlediget 
til at træde af ved samme Leilighed. 
Som Direktør for Opmaalingen deltog Han- 
steen paa Norges Vegne i den store i 1852 af- 
sluttede russisk-svensk-norske Gradmaaling, hvis 
nordligste Endepunkt er betegnet ved den be- 
kjendte Støtte paa Fuglenæs ved Hammerfest, 
det sydlige ved et lignende Monument i Bessara- 
bien ved en af Donaus Mundinger. I Finmar- 
ken udførtes Arbeidet i Aarene fra 1845 til 
1850. Paa Grund af sin fremrykkede Alder 
deltog Hansteen ikke i Arbeiderne i Marken. 
En af Deltagerne i Arbeidet, Dr. Lindhagen, 
dengang ansat i Pulkowa, nu Sekretær ved Vi- 
denskabs-Akademiet 1 Stockholm, fortæller 1 et 
Brev, at Lederen for Rusland, den berømte Astro- 
nom W. Struve, udtalte sig saaledes om Han- 
af den norske Del af Arbeidet: 
s Es ist ein wahres Vergniigen mit solehen Leu- 
steens Ledelse 
ten zu thun zu haben; aber ich hoffe, dass sie 
mich auch nicht tråg finden werden.* 
For Mathematikeren Abel var Hansteen en 
faderlig Ven, hvorom man kan læse nærmere i 
Prof. Bjerknes's Biografi af Abel*). I Maga- 
zninet for 1827 har Hansteen skrevet en liden 
Artikel med Overskriften ,, Vore reisende unge 
Om 
»I Sommeren 1827 kom 
Lærde*, nemlig Keilhau, Boeck og Abel. 
den sidste heder det: 
han tilbage til Fødelandet og vil i min Fravæ- 
relse (i Sibirien) overtage mine Forretninger ved 
den militære Høiskole og Universitetet.  For- 
*) Til den i Observatoriets Arehiv deponerede Brev- 
samling hører ogsaa fire Breve fra Abel, skrevne 
under hans Udenlandsreise; men disse er for Ti- 
den i en Privatmands Værge. 
ikke * 
158 
haabentlig vil Universitetet søge at tilegne sig 
endel af den Berømmelse, hans Talent har ind- 
høstet i Udlandet, ved snart at optage ham 
iblandt dets Læreres Tal.* Dette Haab skulde 
ikke opfyldes; inden et Aar var Abels Liv 
tilende. 
Forøvrigt er Hansteen ogsaa impliceret i 
en af Abel begaaet Feil, som — for at benytte 
et Udtryk af Bjerknes — ,paa Grund af hans 
(Abels) senerehen erhvervede berømte Navn har 
tilvundet sig en vis Celebritet.* Til Magazinet 
for 1824 havde han nemlig indsendt en Arti- 
kel ,Om Maanens Indflydelse paa Pendelens Be- 
vægelse*, hvori han finder, at denne Indflydelse, 
skjønt liden, dog maatte kunne blive mærkbar 
Afhandlingen blev i 
tysk Oversættelse ogsaa sendt til ,, Astronomisehe 
ved skarpe Observationer. 
Nachrichten*, hvis Udgiver imidlertid gjorde op- 
mærksom paa, at Abel kun havde beregnet Maa- 
nens Tiltrækning paa Jordens Overflade uden at 
betænke, at hvad der kan mærkes ved Obser- 
vationer kun er Forskjellen mellem denne og 
Tiltrækningen paa Jordens Centrum, og at han 
derfor ikke kunde optage Artikelen. Det kan 
synes besynderligt, at Hansteen som erfaren 
Astronom ikke var bleven opmærksom paa dette; 
men rimeligvis har han allerede dengang havt 
en saa levende Følelse af den unge Students 
Overlegenhed som Mathematiker, at det ikke 
faldt ham ind at anvende Kritik paa det Ræson- 
nement, hvorpaa Resultatet var bygget; han har 
kun holdt sig til dette og begyndte da ogsaa 
strax at fundere paa Midler til at prøve Theo- 
rien ved Forsøg. 
For Fuldstændigheds Skyld skal endnu næv- 
nes, at Hansteen udgav Lærebøger 1 Geometri, 
Mekanik og Astronomi; 
ufuldendt. 
benyttet; derimod blev Geometrien rimeligvis kun 
den sidste blev dog 
Mekaniken var i sin Tid almindelig 
lidet udbredt. Hansteens nærmeste Hensigt med 
Bogen var at lette Overgangen til den saakaldte 
høiere Mathematik ved at indføre en Del Be- 
greber, som ellers ikke medtages paa det ele- 
Paa Grund af et Angreb 
af Professor B. Holmboe udspandt der sig en 
mentære Stadium. 
Avisfeide desangaaende; Striden dreiede sig for 
en Del om det evigt tilbagevendende Spørgs- 
maal om de geometriske Grundbegreber, 1 hvil- 
ken Anledning Hansteens mangeaarige Korre- 
spondent, Prof. Jiirgensen i Kjøbenhavn, ganske 
