mosfæriske Indflydelser. — Naar Vejret er tørt, 
er det næsten hvidt, men naar Vejret begynder 
at blive fugtigt, bliver det besat med en Mængde 
smaa røde Punkter, og naar det regner, bliver 
det aldeles rødt. Medlemmerne af den belgiske 
Ekspedition til Ilagttagelse af Venus-Passagen 
har, efter hvad ,Ctel et Terre* beretter, ved 
egne Undersøgelser overbevist sig om Rigtighe- 
den heraf og medbragt flere af de omtalte 
Krabber. f 
Fund af Guld i Stegen, Nordland, og å 
Sveen, Søndre Bergenhus Amt. Bergmester Bakke 
i Trondhjem har i Brev til Dr. Reusch med- 
delt, at Jan har eftervist gedigent, for det 
blotte Øie synligt Guld i en Stenprøve fra 
Stegen pr. Grøtø i Salten. — Prøven bestaar af 
en skifrig Bergart (chloritisk Skifer med meget 
Kvarts) og er af løs Sten. Forhaabentlig vil 
det lykkes ogsaa at finde Guld 1 fast Fjeld her. 
I Søndre Bergenhus Amt har man fundet Guld 
udenfor Bømmeløen og i andre Bergarter end 
dem, som optræder ved de hidtil bekjendte 
Guldforekomster.  Herom skriver Hr. Bakke: 
yÅngaaende Guldfundet paa Hovdenæsset 
Sveen bemærkes, at "Thomas Simonsen Mønstre 
for nogle Aar siden i en Kvartsgang eller 
Kvartsnyre (optrædende i Gneisgranit med 
Strøg fra OSO—VNV. og Fald mod Nord og 
førende Svovlkis med Kobberkis) fandt et Guld- 
korn, for hvilket han fik Kr. 20 hos en Guld- 
smed i Bergen; siden har Nils Berg i Stavan- 
ger, der i Australien og paa Ny Zealand har 
lært Guldvaskning, vasket Guld fra Gruset i 
det Sænk, som er drevet ned paa Frtsforekomsten. 
Intet udmærker denne for det blotte Øie; i det 
Hængende saaes et forvitret skiktet Baand af 
Gneissammensætning. 
Flere Kvartsaarer saaes sværmende rundt 
om denne større Kvartsgang eller Kvartslinse.* 
Styring af Luftballon. Den Yde August 
1884 bliver en Mærkedag i Luftsejladsens Hi- 
storie; thi paa denne Dag lykkedes det for 
første Gang med fuldstændigt Held at styre 
en Luftballon, et Problem om hvis Mulighed 
der atter og atter har været diskuteret, og li- 
gesom Luftballonens Opdagere, Brødrene Mont- 
golfier, er Franskmænd, saaledes tilkommer 
ogsaa Æren for dette to Franskmænd, Kaptej- 
nerne Renard og Krebs. -Forsøg paa at styre 
en Ballon var allerede gjort af Henri Giffard, 
i 1852, idet han anvendte en Dampmaskine 
som Drivkraft, i 1872 af Dupuy de Löme, 
som anvendte den menneskelige Muskelkraft, og 
forrige Aar af Gaston Tissandier, der for 
første Gang anvendte Flektricitet som Drivkraft. 
Ingen af disse Forsøg løb imidlertid heldig af, 
først Renard og Krebs, hvis Ballon ogsaa dri- 
ves ved Flektricitet, lykkedes det som sagt, 
160 
idet deres Ballon, som i en Tid af 23 Minut- 
ter havde gjennemløbet 7.6 km., dalede ned 
igjen ved sit Udgangspunkt, efterat have ud- 
ført en Række Manøvrer med den samme Sik- 
kerhed som et Skrueskib paa Vandet. Ballonen 
har Form af en Cigar, 50.42 m. lang og 8.4 m. 
bred, derunder er anbragt den langstrakte Gon- 
dol (33 m. lang og 2 m. høj paa Midten); 
foran paa denne er Skruen anbragt; den bestaar 
af to Vinger af Træværk og Silke og har en 
Diameter af 7 m.  Roret i Bagstavnen er 
næsten rektangulært og bestaar ligeledes af let 
Træværk betrukket med Silke. Skruen bliver 
bevæget af en dynamoelektrisk Maskine, Elek- 
triciten skaffes tilveje af et af Renard konstrue- 
ret let Batteri. Den samlede Vægt, Luftskip- 
perne. medregnede, udgjør 2000 kg.. Ballonen 
er forfærdiget af den militære Luftballonafde- 
ling, der har sine Værksteder i Meudon, nær 
Paris; Arbejdet der holdes forresten strengt 
hemmeligt, saa der ikke findes nøjere Detaljer 
angaaende Konstruktionen. Den 12te Septbr. 
forsøgte de en ny Opstigning; denne løb imid- 
lertid uheldig af, da Vinden var for stærk, og 
Drivkraften paa Grund af et Uheld stoppede. 
Den naturhistoriske Forening, Kristiania. Sep- 
tember 29. — Stud. med. Joh. Olsen behandlede 1 et 
Foredrag Soppenes geografiske Udbredelse i Norge. 
Efter at have givet en OQversigt over de Dele af 
Landet, der i denne Henseende er undersøgte, gik 
han over til en Sammenligning mellem Øst- og Vest- 
landets Sopflora. Foruden til Østerdalen, Hedemar- 
ken, Mjøsegnene og Ringerike har man især Kjend- 
skab til Kysttrakterne fra Kristiania til det nordlige 
af Bergens Stift. Ved at betragte de vigtigste 
Slægter hver for sig fremgaar det, at Vestlandet 
ogsaa for Soppenes Vedkommende danner egne Plan- 
teomraader, hvor ofte Østlandets almindeligste Arter 
mangle eller optræde sporadisk, medens nye træde 
i deres Sted. De underjordiske Arter og Boletus- 
arterne forekomme paa Vestlandet i et meget stort 
baade Arts- og Individantal, hvorimod Hydnum og 
Podosporæerne findes meget sparsomt. Endelig blev 
de af Foredragsholderen i Sommerens Løb i Bergens 
Stift fundne, for Landet Flora nye Arter, hvoriblandt 
Tricholoma colossum, Gomphidius gractlis og Rhizopogon, 
nærmere omtalte. 
Derpaa holdt Formanden Dr. H. Reusch et 
Foredrag over Guldforekomsten paa Bømmeløen, 
hvis væsentligste Indhold ovenfor er indtaget. * 
—G 
Fra Jæderen indsendtes for et Par Aar siden 
til , Naturen* endel Potetesstilker, der led af en ejen- 
dommelig Sygdom, idet Stilken var et Stykke over 
Jorden opfyldt med smaa aflange sorte Klumper. Hvis 
denne Sygdom fremdeles optræder, vilde vi være 
taknemlig for Indsendelsen af endel syge Stilke. 
Indhold: Dr. Hans Reusch: Quldet paa Bøm- 
meløen. (Med 1 Fig.) — Observator Geelmuyden: 
Hansteens videnskabelige Virksomhed. — Mindre Medde- 
lelser. (Nogle gamle elektriske Apparater. (Med 2 Fig). 
Et naturligt Barometer. Fund af Guld % Stegen og tv 
Sveen. Styring af Luftballon). — Den naturhistoriske 
Forenings Forhandlinger 29 Sept. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri, 
