| | 
Steder. | Fra og til. Am Døde. 
| ; grebne.| 
Statbelle . . . PE 1 1 
Kristianssand 29 Aug. — 2 Okt. 6 5 
Forøvrigt i Lister 9 | 
og Mandals Amt 18 Sept. — 3 Okt. | 4 4 
Tilsammen | 3803 | 2500 
1854. 
Arendal +17 Aug. — Nov. 24 17 
Vestre Nedenæs. |28 Aug. — 26 19 
Tilsammen | 50 36 
1855. 
Kristiania . . . |22 Aug. — 20 Nov.| 195 | 14 
Forøvrigt i Akers- 
hus Amt|24 Aug. — 20 Nov. 5 5 
Tønsberg. | 9 Okt. — 22 Dec.| 71%) | 47 
Horten. | ? 1 1 
Tilsammen | 96 67 
1) Desuden nogle faa Tilfælde i Forstaden Grøn- 
land. 
?) Deraf 7 i Omegnen. 
IL IS Ue 
Drammen . 31 Okt. — 11 Jan. 
. 1858| 27 21 
Kristiania . >. Sept. — Okt. 4 3 
Solør, Odalen, Hol- 
mestrand, Hølden Oktbr. 4 4 
Tilsammen | 835 28 
1866. 
Kristiania . | 8 Aug. — 27.Sept.| 39 28 
Forøvrigt 1 Å kers- 
hus Amt) Aug. — Sept. 2 2 
Fredriksstad . . Le 1 
Drammen. ; Aug. — Sept. 3 1 
Forøvrigt i Buske- 
ruds Amt) Aug. — Sept. DA 
SVelvio Pr Aug. 6 N 
Forøvrigt i Jarlsb. f 9 
og Laurv.s Amt Aug. TAN 
Nedenæs Aug. 2 1 
Kristianssand. Juli — Aug. 13 6 
Forøvrigt i Lister 
og Mandals Amt) Sept. — Okt. | 4 3 
Tilsammen | 82 54 
187383. 
Bergen 2 Sept. — Okt. 1 | 8 
Indre Nordhord- | 
land! — =P 
| Tilsammen| 22 | 10 
Kolera er saaledes en Sygdom, som blot. 
har interesseret det sydlige Norge, det nordlige 
I Almindelighed 
har den ikke varet mange Uger paa et Sted, 
har den egentlig aldrig naaet. 
men er snart sluknet hen. Hyppigst er den 
optraadt i August, September og Oktober, men 
er ogsaa brudt ud i Juni og Juli og har truk- 
ket sig udover i November, December og de øv- 
rige Vintermaaneder, det sidste dog blot paa 
Vestkysten. Dødeligheden i Forhold til de An- 
grebne har været overmaade stor fra ca. 45 pOt. 
til 80 pCt. i de forskjellige Aar; men ganske 
163 
sikkert har under enhver Epidemi langt flere 
Lettere For- 
mer af Cholerine og Diarrhoe af specifik Na- 
været angrebne end de Anmeldte. 
tur er meget ofte blevet overseet og ialfald ikke 
regnet med. Det mest forfærdende ved Kolera 
som Sygdom, er dens hurtige Udbredning, den 
Ikke saa 
skrækindgydende, men mere snigende har dog 
kortvarige Sygdom, den hurtige Død. 
enkelte af vore hjemlige Landfarsoter, som Ner- 
vefeber og Skarlagensfeber, Aar om andet kræ- 
vet langt flere Ofre end Kolera. 
Om den nærmeste Aarsag til Kolera har 
man stridt længe og vel. Hvorvel Sygdommen 
almindeligst blev opfattet som en indisk Gjæst, 
antog man dog, at den under visse Omstændig- 
heder kunde opstaa spontant. Visse geologiske 
Forhold (tertiære og alluviale Dannelser), tellu- 
riske Emanationer, Fluktuationer i Jordmagne- 
tismen, Luftens Fugtighed og andre hypothetiske 
ubekjendte Eøgenskaber, epidemisk Konstitution, 
skulde begunstige dens Opstaaen eller Udbredning. 
Sygdommens Indtræffen og Dødsfaldenes Fordeling 
paa de forskjellige Ugedage og til de forskjel- 
lige Timer af Døgnet var Gjenstand for stati- 
stisk Bearbeidelse, kritisk Bedømmelse, og led- 
Grund- 
privat og offentlig 
saget af lærd forklarende Kommentar. 
vandets Stigen og Falden, 
Renlighed eller Urenlighed, Drikkevandets In- 
fection har under forskjellige Ppidemier faaet 
mere eller mindre Skyld for Sygdommens Udvik- 
ling eller Forsvinden. — Det er selvfølgelig af 
stor Betydning for Valget: af Forholdsregler mod 
Sygdommen, hvorledes man opfatter dens Aar- 
sagsforhold.  Ogsaa hos os var Opfatningen af 
Aarsagsforholdene i de ledende Kredse en lang 
Tid meget svævende. Uagtet de lokale gjen- 
nemsigtige Forhold er, og var endnu mere tidli- 
gere, yderst gunstige for Udredning af Udbre- 
delsesmaaden, og det uhildede Blik øiensynlig 
maatte gjennemskue Sygdommens smitsomme Ka- 
rakter, varede det dog meget længe, forinden 
denne blev klart erkjendt. I 50 og 60 Aarene 
var det væsentlig blot Mænd, som Prof. W. Boeck 
og Lochmann, der under skarp Modstand hævdede 
Sygdommens direkte Smitsomhed ved personlig 
Overførelse. Sikre Fakta fra vort Land viser 
nu en overmaade hyppig OQverførelse af Smitte- 
Effekter. 
Vadsk af kolerasyges Klæder har temmelig ofte 
stoffet ved syge Individer deres 
og 
været Aarsag til Smitte. 
