os til at forbinde straalende kunstigt Lys med 
Hovedpine og Liysglands, at vi, som søger at 
indføre elektrisk Lys, er meget forsigtige med 
ikke at give den fulde Lysstyrke, som vi kunde 
som vilde medføre den bedste Hvile for 
Øjet og den største Komfort for Legemet. Jeg 
kommer til den Virkning, Lyset har paa 
Temperamentet. Dersom man forsøger det Eks- 
periment i en Forsamling af Mennesker sagtelig 
at lade Lyset aftage, vil man finde, at hver en- 
kelts Livlighed vil aftage med Belysningen, og 
omvendt, at de vil blive alt livligere, eftersom 
Lyset tager til. Jeg har mange Gauge, naar 
jeg har foretaget Experimenter med elektriske 
Lys i stor Maalestok, bemærket dette, og jeg er 
kommet til det Resultat, at naar man er vaa- 
gen, stiger Velværet hos alle og enhver 
med Lysets Tiltagen, lige til det fulde 
Sollys er naaet, naar man blot sørger for, at 
dette stærke Lys ikke ledsages af Varme eller 
Forpesten af Luften, og jeg maa tilføje, at Lyset 
ikke maa udgaa fra en eller to straalende l.ys- 
kilder; men det maa strømme ud fra alle Kan- 
ter, saa at det ikke frembringer mørke, dybe 
Skygger. 
Dette bringer mig ind paa en Sammenlig- 
ning mellem Virkningen af det elektriske lys 
og andre Lyskilder paa Synet. Et godt Syn 
kræver OQverflod af Lys. Det er (den 
størst mulige Misforstaaelse at tro, at 
Halvmørke er godt for vore Øjne, medmindre 
de er svage eller under Helbredelse for Virk- 
ningerne af Misbrug eller Sygdom. Hvem har 
seet en Maler, Gravør, Sætter, Uhrmager eller 
nogen anden, hvis Arbejdes Godhed afhænger 
af et godt Syn, som ikke ønsker Overflod af 
rent, hvidt Lys paa sit Arbejde. dJeg tror at 
kunne paaberaabe mig Øjenlægerne, naar jeg 
siger, at *%/»9 af Øjensygdomme skriver sig fra 
længere Tids Arbejde ved utilstrækkeligt Lys. 
En anden væsentlig Aarsag til Øjensvaghed er 
den urolige Flamme hos de fleste kunstige Be- 
lysningsmidler. Mange Forbedringer er gjorte 
ved Gasbelysninøen de sidste faa Aar ved Ind- 
førelsen af Årgandbrændere og andre forbedrede 
Gasbrændere, saa at den urolige, blaffende Flag- 
germusbrænder, der var saa almindelig for 5 
Aar siden, ikke sees saa ofte i velstelte Huse. 
Endog de roligste af de moderne Gasbrændere 
er højst ustadige i Sammenligning med Lyset 
fra den elektriske Glødelampe. De, der har 
været 1 Savoytheatret, vil have lagt Mærke til 
Virkningen af Lyset bag ' Scenen paa denne. 
lyset er saa fuldkommen roligt, at det kan 
stilles ved Siden af Sollys. Hidtil har jeg ikke 
talt noget om, hvordan en Sammenligning mel- 
lem de to Slags elektrisk Lys, fra Buelampen 
og fra Glødelampen stiller sig. Hver af dem 
har sine Fordele. Buelyset, som er hvidest og 
billigst, er ikke saa roligt som Lyset fra Glø- 
g1ve, og 
nu 
delampen. Det er derfor ikke saa hensigtsmæs- 
sigt inden Døre eller til at læse ved eller for 
saadan Beskjæftigelse, der kræver en overordent- 
lig Rolighed. Men det er vel egnet til Belys- 
ning af store Bygninger og offentlige Pladse. 
Jeg kjender ikke til, om der har været anstillet 
Forsøg med Hensyn til Virkningen af stærkt 
Buelys paa Øjnene hos Folk, som har Natar- 
bejde; om end deres Mening nemlig, som maa 
arbejde ved det, enstemmig er til dets Fordel, 
saa er dog denne Mening mest baseret paa deres 
personlige Komfort, fordi de sættes istand til at 
fertsætte sit Arbejde med omtrent samme Let- 
hed som ved Dagslys. Det store Sorteringsvæ- 
relse paa Postkontoret i Glasgow har 1 lang Tid 
været oplyst med Buelys og med et særdeles 
gunstigt Resultat for Brevsorterernes og Tele- 
grafisternes Helbred og Syn. Den førstnævnte . 
Beskjæftigelse sætter Synet paa en meget streng 
Prøve. Folk flest gjør sig ingen Ide om, hvor 
generende den Vane at skrive Adresserne paa 
Konvolutterne med lyst Blæk og bruge Træk- 
papiret, før Blækket har faaet Tid at tørre, er 
for Postkontorets Brevsortereres Øjne.  Saalænge 
man benytter Gas, maa en kraftig Brænder an- 
bringes lige ved Sortererens Hoved og under 
saadanne Forholde sløves Synet meget tidligt. 
Jeg kan rose mig af, at jeg ved Glasgow Post- 
kontor ved Indførelsen af elektrisk Belysning 
satte mange af de ældre Sorterere, som holdt paa 
at anlægge Briller, istand til at arbejde uden 
disse — ja jeg gav endog Forbedringen tilba- 
gevirkende Kraft, idet jeg opnaaede, at mange, 
som havde benyttet Briller i flere Aar, lagde 
dem bort. dJeg ved, at det har været paastaaet 
af Modstanderne af det elektriske Lys, baade 
interesserede og uinteresserede, at Lysets Styrke 
i mange Tilfælde har skadet Synet. Jeg tror 
ikke, at noget saadant kan dokumenteres. Mange 
af os, der holder paa at eksperimentere med kraf- 
tige Buelamper har følt vore Øjenlaag for kor- 
tere Tid angrebne ved uforsigtig at bringe dem 
i alt for stor Nærhed. Jeg hører ikkedesto- 
mindre atter og atter Klager over, at lang Tids 
Stirren paa en Buelampe gjør ondt i Øjnene. 
Mit Svar er: Hvorfor stirrer du paa lyset? 
Dersom du gjør ligesaa med Solen, vil du be- 
finde dig ligesaa uvel. For saadanne Tilhørere, 
som jeg nu har, som selvfølgelig har seet det 
smukke elektriske lys paa selve ,Udstillingen 
for Sundhedsvæsen* er det overflødigt at gaa 
ind paa. de mange Omstændigheder, da det elek- 
triske Lys indirekte forøger vort Velbefindende. 
Jeg skal blot nævne de mange flere Nydelser 
for Synet, som vi opnaar ved at bruge det. 
Blomsterne i vore Værelser visner ikke og træ- 
der frem med sine sande Farver. Vore Malerier 
og andre bemalede Gjenstande kommer meget 
mere til sin Ret. Jeg kan nævne en Ting, som 
man i Almindelighed ikke tænker paa, at 1 
