174 
Mindre Meddelelser. 
Prof. øHorel, som har studeret de fra Be- 
gyudelsen af det fjortende Aarhundrede i Schweiz 
- indtrufne Jordskjælv, tror at have paavist en 
daglig Periode for disse. Et Maksimum af Hyp- 
pighed skal indtræffe Kl. 2—4 om Morgenen 
og et Minimum mellem 12 Middag og 2? Fifter- 
middag. 
Die Natur. 
Det metriske System. Der er nu 23 Lande 
med tilsammen 242 Millioner Indbyggere, i 
hvilke det metriske System for Maal og Vægt 
ved Lov er fastsat. I fire Lande (Kanada, 
Storbritannien, Nordamerikas Forenede Stater 
og Persien) med 97'/, Mill. Indb. er det til- 
ladt at bruge det, og i seks Lande, hvoriblandt 
Rusland og Britisk Indien, med 333'/4 Mill. 
Indb. har Systemet ingen lovlig Begrundelse. 
Kenisk analyse af sop. 
Sop indeholder efter dr. Lenz: 
Æggehvide 22,82—36,32 "9 
Extraktivstoffe 23,16—47,29 , 
Phosphater 20,12—37,75 , 
Alkalier 48,75 —DD5,77 
Magnesia . 2,00—18,00 
Mamnit (eller glycogen?) 112 
Vi ser heraf, at soppene ere rige paa de 
meget vigtige bestanddele æggehvide og phos- 
phater, samt på alkalier. 
Efter Socoloff indeholder: 
Sop, tørket 7,50 %/9 kvælstof og 1,70%/9 phosfor- 
syre, 
» ieddike 8,00, == 1,00, 
kjød tørket 14,00, — — 
rug 2,00 ” re n 1,00 ” Ke 
hvede. 18200 —— Slo — 
byg 1,98 p)) 
erter . 4,02 , — AO — 
(Johan Olsen: Spiselig Sop). 
Nye Studier over Grundfjeldet. —Afleirin- 
gerne fra de geologiske Perioder, Silurperioden, 
Kulperioden, Kridtperioden o. s. v. er i Sam- 
menligning med Jordens hele Masse kun et yder- 
ligt tyndt og mange Steder gjennemhullet Skal 
udenom den egentlige Skorpe eller Grundfjeldet. 
I dette findes som bekjendt ingen Levninger et- 
ter organiske Væsener. Den vigtigste Bergart 
her er Gneis, der er sammensat af de samme 
Mineraler, som Granit; men adskiller sig fra 
denne ved en vis Skifrethed og derved, at den 
er laget; det vil sige: de forskjellige Gneisva- 
rieteter ligger som Plader den ene ovenpaa den 
anden. Grundfjeldets Dannelsesmaade er endnu 
meget dunkel. Nogle mener, at det er den en- 
gang flydende Jordkugles Størkningsskorpe. An- 
dre, navnlig en Del tydske Geologer, antager, 
at Grundfjeldets Bergarter afsattes efter den 
egentlige Størkningsproces af det ældste Hav, 
som endnu var meget hedt. Men som sagt, man 
ved intet med Vished, alting er endnu usikkert. 
Et meget vigtigt Bidrag til vor Kundskab om 
Grundfjeldet er i Aar fremkommet i et stort 
Arbeide forfattet af en fremragende tydsk Geo- 
log, Dr. Johannes Lehmann. —Værket er et af 
de mest pragtfuldt udstyrede geologiske Bøger, 
idet det foruden af lithografiske Plancher led- 
sages af 159 fotografiske Afbildninger, som op- 
lyser Bergarternes Strukturforhold. Titelen er: 
Untersuchungen iiber die Entstehung der altkry- 
stallinisehen Schiefergesteine, Bonn, 1884. Vær- 
kets Hensigt er ikke at forsvare nogen Theori 
for Grundfjeldets Dannelse som den ene rigtige; 
dette er det paa Videnskabens nuværende Stand- 
punkt for tidligt at gjøre; derimod vil den give 
en i de fineste Detaljer indtrængende og af alle 
Nutidens Hjelpemidler, Mikroskop o.s.v. støttet 
Fremstilling af enkelte vigtige Grundfjeldsegnes 
Bygning, et høist forønsket Grundlag for videre 
Studier.  Undersøgelsen har paa en forbausende 
Maade opklaret mange dunkle Punkter; den er 
en berettiget Kritik mod dem, som ensidig 
holder paa, at Grundfjeldet er afsat af et Urhav. 
Man tør haabe, at vi nu er rykket ,,Grundfjelds- 
problemets* Løsning en hel Del nærmere. 
R. 
, Talismans* Undersøgelse om Bløddyrenes 
Udbredelse. Under Franskmændenes Togt med 
s Talisman” i Atlanterhavet i 1888 havde man 
bl. a. sin Opmærksombed særlig henvendt paa 
at faa opklaret, om de tropiske Have huser en 
ejendommelig Dybdefauna, eller om denne stam- 
mer fra Indvandring fra de arktiske Have. 
Ved Skrabning 1 det østlige Atlanterhav 1 en 
Linje fra Nord til Syd, og ved at sammenligne 
Resultaterne fra de forskjellige Breddegrader 
med de Resultater, som Undersøgelserne i de 
nordlige Have har bragt, haabede man at naa 
til en tilfredsstillende Løsning af dette Spørgs- 
maal, Den Linje, der undersøgtes, strakte sig 
fra Charentes Munding til Senegal, over 30 
Breddegrader. 
Det er vel kjendt, at OQverflade-Faunaen i 
de tropiske Have ved Afrikas Kyster er meget 
forskjellig fra Dybde-Faunaen. —=Slægterne er 
ikke de samme. Hvis Levningerne af disse to 
samtidige Dyreverdener blev fundne som fossile, 
maatte man antage, at de tilhørte to forskjel- 
lige geologiske Tider, eller at de udgjorde Be- 
folkningen af to Have, som ikke havde staaet 
i Forbindelse med hinanden. Dybdefaunaen ved 
Kysterne af Sahara, Senegal og de kapoverdiske 
Øer indeholder et Antal Bløddyr, som er al- 
