og spiselig sop som mellem giftige og spiselige 
bærsorter. 
Vi har her i landet så meget større grund til at 
bruge sop end i de før omtalte lande, som vore 
hjælpemidler er færre, vort land langt ufrugtbarere, 
og der dog findes mere sop her end i mange af 
disse lande. Dr findes hos os i vore skove uhyre 
masser af spiselig sop hver eneste høst og allermest 
i de regnfulde efterar, i hvilke kornet slar feil og 
poteterne tørradner; da trives soppen og byder os 
et vederlag for, hvad veiret har ødelagt på andre 
hold; men dette vederlag modtager vi endnu ikke. 
Det er forlængst bade videnskabelig og praktisk be- 
vist, at sop indeholder omtrent de samme nærende 
Adskil- 
lige videnskabsmænd har på forsøg levet i flere må- 
bestanddele som kjød og kan erstatte dette. 
 neder bare af ferskt vand og rå sop og befundet sig 
udmærket vel. Å 
At det ikke vil gå så hurtig med udbredelsen 
af sopbrugen her i landet, er at forudse; men dette 
Vi 
vil blot som et exempel henvise til potetens indfø- 
Poteten kom til Europa i aret 
er ikke nogen grund, til ikke at virke for den. 
relse her 1 landet. 
1565, til Norge 1758 og blev her modtaget med en 
folk vilde aldeles ikke bruge den, 
endnu mindre dyrke den, og først fra 1820 blev den 
uhyre mistro; 
(på grund af den forandrede brændevinslov) almin- 
delig brugt, og hvordan vilde det ga, om man tog 
den væk nu? 
En anden 
»overtro* er den meget udbredte mening, at der til 
for soppens brug meget skadelig 
sop behøves langt flere og kostbarere ingredienser 
end til anden mad, f. ex. smør, fløde o. 8. V., og at 
det ikke er soppen, men tilsætningerne, retten smager 
af. 
færre tilsætninger, end anden mad; det kan man 
Tvertimod — soppen kan klare sig med langt 
erfare, hvis man lægger er par ,risker* på gloen og 
bestrør dem med lidt salt samt lader dem steges der 
en stund. Man kan da få en velsmagende ret uden 
at bruge hverken pande, smør eller fløde 
Cammermeyers Lomme Reisekart over Norge 
No. V. Omfatter Lom, 
Lyster eller den af alle norske Turister saa høit 
skattede Jotunheim. Kartet — i Maalestok 1 : 175000 
— er smukt og tydelig udført. 
V. Slidre, Borgund og 
Cammermeyers Reisekart over det sydlige 
Norge i 2 Blade ved Per Nissen er nu udkom- 
met i 2den Udg. Paa denne er Havet og Fjordene 
for større Tydeligheds Skyld aflagt med blaa Farve. 
Det kan anbefales som et godt og billigt Kart: 2 
Blade å Kr. 1.50. 
I. H. L. Vogt: Norske Frtsforekomster. 
(Særtryk af Arch. for Math. og Naturv. IX.) 
30 Pag. Kr. 2.50. Cammermeyer. 1884. 
Hr. Vogt, der er Amanuensis ved det metallur- 
giske Laboratorium, behandler i foreliggende Arbejde: 
Jernertser m. m. ved granit og syenit; Ertsforekom- 
ster ved grønstensgange; den Thelemark—Sæterdal- 
ske ertsformation og tilslut de sølverts-førende gange 
ved Svenningdalen. Vefsen. Denne velskrevne Over- 
sigt, der er ledsaget af 32 Figurer, der viser Bhrts- 
forekomsternes Beliggenhed til omliggende Bergarter, 
kan være til megen Nytte som en Vejledning for 
de mange Skjærpere Landet over. 
Fasteur. En lærds  historte af en ulærd. 
Kristiania 1884. Cammermeyer. Pris Kr. 3.60. 
Foreliggende Bog har i Frankrige gjort en stor 
Lykke og det medrette; det var en heldig Idé af 
Hr. Cammermeyer at faa den oversat, da 'den er 
velskreven, interessant og let fattelig. Forf. er Pa- 
steurs Svigersøn, der har gaaet ud og ind hos ham 
lige fra Begyndelsen af hans videnskabelige Løbe- 
bane og Skridt for Skridt har kunnet følge ham i 
hans møjsommelige for Menneskeheden saa betyd- 
ningsfulde Undersøgelser. Hvorom disse har drejet 
sig, behøver Anm. neppe at fortælle, dertil har Pa- 
steurs Navn for ofte været nævnt i dette Blad. Bo- 
gen er særdeles smukt udstyret, og vi kan kun ønske, 
at den maa finde en ret stor Udbredelse. 
Den  morske — Nordhavs-Expedition. - IX. 
Asteroidea ved Damielssen og Koren Med 15 
Plancher og I Kart. I Commission hos Asche- 
houg & Oo. 
Paa, Ekspeditionen blev der af Søstjerner fundet 
20 Slægter og 41 Arter, af hvilke 4 Slægter og 11 
Arter er nye. 
Kosmos. Møde 26 Septbr. 1885. Hansteensda- 
gen. — Formanden, (Cand. real. Aksel S. Steen, 
holdt et Foredrag om den magnetiske Deklination. Ff- 
ter at have omtalt, hvilke Fordringer man maatte 
opstille til de Instrumenter, hvormed den magnetiske 
Deklination skal kunne bestemmes, beskrev han de 
ved den Norske Polarstation benyttede Åpparater og 
gjennemgik udførligere de Methoder, der anvendtes 
til Deklinationens absolute Bestemmelse og til Kon- 
trol for Variationsapparaternes Nulpunktsværdier. 
Sluttelig meddelte han en Oversigt over de vundne 
Hovedresultater i grafisk og fabellarisk Form. Da- 
gen mindedes derpaa med nogle Ord af Formanden, 
der paapegede Hansteens Betydning for Landets Vi- 
denskabelighed i forskjellige Retninger.  V. Bjerk- 
nes og Kjær omtalte enkelte kuriøse Forsøg paa 
Løsningen af Problemet om et perpetuum mobile. 
Møde 23 Oktober 1884. — Amanuensis Otto med- 
delte i et Foredrag Resultaterne af sine kemiske og 
fysiologiske Undersøgelser over Blod.  Forsøgene 
omfattede Blodlegemerne, Blodfarvestoffets og Suk- 
kergehaltens Forandringer under forskjellige Omstæn- 
digheder og har ført til Resultater, der 1 væsentlige 
Punkter dels er nye, dels staar i Strid med de gjængse 
Anskuelser. En Fremstilling heraf vil senere blive 
meddelt i ,,Naturen*. = 
Indhold: Dr. G. E. Bentzen: Om Kolera. — 
Hakonson-Hansen: Nordlysiagttagelserne & Trondhjem å 
Vinteren 1883—1854. — Crompton: Kunstig Belysning. 
— Verrill: Beviser paa Tilværelsen af Lys å store Dydb- 
der å Havet. — Forstkand. A. Hagemann: ,,Kødring* 
af. Natsommerfugle. — Mindre Meddelelser. (Jordskjælv 
i Schweiz. Det metriske Systems Udbredelse. Kemisk 
Analyse af Sop. Bløddyrenes Udbredelse. Nye Studier 
over  Grundfjeldit). Litteratur. Forhandlinger % 
» Kosmos*. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
