TRÆMEN I NORDLAND 
"Bt illustreret Maanedsskrilt for populer Naturvidenskab, udgivet al 
Carl Krafft, cand. philos. 
No. 12. | 
IDxxasnniber NC 
| 8de Aarg. 
Bidrag til Kulturplanternes Historie. 
Af Prof. Dr. Schibeler. 
I. Byg. (Hordeum vulgare, L.). 
Om Byggets oprindelige Hjem kan der nu 
ikke siges noget med Vished. Sandsynligt er 
det dog, at det er kommet fra de temperere- 
de Føne i Asien. Baade Byg og Hvede høre 
til de Kornarter, som have været dyrkede 
længst tilbage i Tiden: begge findes i de gamle 
Mumiegrave i Æøgypten !) og i dLerstene fra 
Daschurpyramiden 1 Nedre-Ægypten. Ved Sak- 
hara i Over-Ægypten har man nylig i en Mu- 
miegrav fundet Byg og Hvede fra det dte Dy- 
nasti, d. e. 8500— 3300 f. Chr. ?*). I Torven 
ved Pælebygningerne i Schweiz har Oswald 
Heer paavist to Bygsorter, som han kalder 
Hordeum hexastteum sanctum og Hord. heæ. 
densum. Den ene af disse stemmer overens med 
det sexradede Byg, som findes paa Medailler, der 
ere prægede omtrent 600 f. Chr. i Metaponte 
i det sydlige Italien?) Det sexradede Byg 
"” F. Unger. Botanische Streifzige auf dem 
Gebiete der Culturgeschichte. Separataftryk. Wien. 
1859. Pag. 33. — *) Å. Engler. Botanische Jahr- 
bicher. 5. Bd. (1884). Pag. 198. — 5) Alph. de 
| 
synes at være den Form, som man har dyrket 
længst tilbage i Tiden, og efter Roxburgh er 
det kun denne Art, som har været dyrket i 
Indien lige til Slutningen af forrige Aarhundre- 
de*). I Bibelen omtales Byg (samt Bygmel 
eller Bygbrød) paa mange Steder, navnlig i det 
gamle Testamente, enten for sig alene eller ogsaa 
sammen med almindelig Hvede og Spelthvede, 
som vare de almindelige Kornarter, der dyrke- 
des i Æøypten og Palæstina. Sandsynligvis 
har man paa begge Steder dyrket forskjellige 
Sorter Byg, som blev brugt baade til Hestefoder 
og til Brød, der dog, som det synes, kun blev 
spist af den fattigere Del af Folket. I den se- 
nere Tid bliver Byg neppe dyrket saa alminde- 
ligt som før i Syd-Europa og Nord-Afrika, hvor 
det nu for Størstedelen bruges til Hestefoder. 
Som bekjendt kunne de arabiske Heste taale 
meget voldsomme, Anstrengelser, naar de kun 
fodres godt, og man har hos Araberne endog 
det Ordsprog: ,Giv din Hest Byg og mishandle 
den.* 
Som bekjendt er Begrebet om Art i Plan- 
Candolle. 
Origine des Plantes cultivées. Paris. 
1883. Pag. 296. — *) W. Roxburgh. Flora In- 
dica. Serampore. 1832. Vol. I. Pag. 358. 
