ningen af forrige Aarhundrede avlet fuldmodent 
Byg og Havre *). Den nyeste Underretning om 
Korndyrkning paa Island er, at jeg Vaaren 1883 
sendte Byg fra Alten (70% til Landfysikus 
George Schierbeck i Reykjavik. Dette blev 
modent og brugte 98 Dage fra Udsæd til Ind- 
høstning. Vaaren 1882 hjemsøgtes Island af 
frygtelige Orkaner, der rasede i Dagene mellem 
den 23de April og Sdie Mai. Da Efterretnin- 
gerne om de Ulykker, der havde rammet Lan- 
det, kom til Norge, blev der her til de nødli- 
dende foranstaltet en Indsamling, som indbragte 
noget over 16000 Kroner. Omtrent 300 Kr. 
kom imidlertid ind saa sent, at Fordelingen alt 
var foregaaet paa Island, og disse 3800 Kr. be- 
sluttede Kommitteen for Indsamlingen at bruge 
til Forsøg med Udsæd paa Island af Korn fra 
det nordlige Norge. Gjennem Hr. Grosserer 
Th. Eliingsen i Christiania, der var Medlem 
af hin Kommitte, blev der Vaaren 1884 sendt 
til Island 10 Tønder (13,90 hl.) Byg, hvoraf I 
Tønde sendtes til Sysselmanden i Eskifjörör, I 
Tønde til Mødruvellir, ikke langt fra Fyafjörör, 
og 8 Tønder til Landshøvdingen, til Fordeling 
blandt dem, der maatte ønske at gjøre Forsøg 
med Kornet. Dette var fra Omegnen at Bodø. 
Efter Overenskomst mellem et andet Medlem af 
Kommitteen, Herr Universitetsstipendiat Å mund 
Helland og mig, blev der fra J. Olsen's En- 
kes Handelsgartneri i Christiania sendt Frø af 
forskjellige Havevækster, nemlig 8 Pund Gule- 
rødder, 3 Pd. Throndhjemsk Kaalrabi, | På. 
Hovedkaal, 2 Pd. Grønkaal, 2 Pd. Erter, 5 Pd. 
Skalotløg, 1*/> Pd. Pastinak, 2 Pd. Persillerød- 
der, I Pd. Sommerreddiker, */» Pd. Vinterred- 
diker, I Pd. Mainæper, *f» Pd. Teltowernæper, 
1 Pd. Blaanæper, 1 Pd. Sommerpurre, 1 På. 
Salvie og 6 Lod Salat. Næsten alle disse Frø- 
sorter vare avlede i Omegnen af Christiania. 
Dette sendtes den ovenfor nævnte Landfysikus 
Schierbeck til Fordeling. Til ham har jeg 
Vaaren 1883 og 84 sendt ialt 3882 Frøprøver 
af Træer og Buske samt Pryd- og Kjøkkenvæks- 
ter. Alle disse dyrker han selv 1 Reykjavik; 
men af enkelte Sorter var der saa meget, at 
der heraf ogsaa kan uddeles til andre. 
Af alle disse Detailler ser man, at Ager- 
bruget paa Island i ældre Tider har været dre- 
vet som Næringsvei; men saavidt mig bekjendt 
findes der ingen Oplysning om, hvor mange Fold 
eller hvor stort Udbytte Kornavlen har €givet, 
eller med andre Ord, om det Arbeide og den 
Omkostning, som Agerbruget har fremkaldt, vir- 
kelig har været lønnende, baade for sig alene 
og i Forhold til de andre Næringsveie Fiskeri 
og Fædrift. MHertil har man 1 en fjernere For- 
2) M. Ketilson. Nockrar Tilravner giördar 
med mnockrar Såd-tegunder og Plöntur. Hrappsey. 
1779. Pag. 84—35. 
tid vel ikke kunnet tage synderlig Hensyn, da 
Brød i Ordets egentlige Forstand er en Nødven- 
dighedsartikel, som for enhver Pris maa skaffes 
tilveie; men eftersom Forbindelsen med fremmede 
Lande i Tidens Løb er blevet lettere, har man, 
som ovenfor sagt, rimeligvis fundet, at det var 
bekvemmere eller billigere at kjøbe end selv at 
dyrke Kornet. 
Som en Mærkelighed kan det her nævnes, 
at enkelte Høvdinger endog have gjort Forsøg 
med at dyrke Korn paa Grønland; , men Største- 
delen af Landets Indbyggere ved ikke, hvad Brød 
er, og har aldrig seet dette* *). Den norske 
Prest Hans Egede, der var den første Mis- 
sionær, som (1721) reiste til Grønland, forsøgte 
der (64? N. B.) at dyrke Byg. Dette kom i 
fulde Aks i Slutningen af Juli, men ødelagdes 
af Nattekulde i Slutningen af August. ,Men da 
det var Korn, som var vokset ved Bergen i 
Norge (60% 23"), behøvede det vel en længre 
Sommer til sim Udvikling; men Korn fra Nord- 
land vilde udentvivl i Grønland have artet sig 
bedre* *). 
Polargrænsen for en nogenlunde aarvis Dyrk- 
ning af Byg kan i Norge sættes til Alten under 
den 7Ode Breddegrad. Bygget bliver der i Al- 
mindelighed saaet 1 Slutningen af Mai, staar 
gjerne i Åks i Midten af Juli og høstes 1 Slut- 
ningen af August eller Begyndelsen af Septem- 
ber. I en gunstig Sommer kan Bygget i Alten 
i et Døgn vokse 2!/; Tomme (65 mm.) og Er- 
ter 3 Tommer (78 mm.). Den 20de Juli 1870 
saa jeg flere Bygagre i Alten med fuldt udvik- 
lede Aks, og Straaet havde da 1 Gjennemsnit 
en Længde af 3'/» (109 cm.). I 1868 blev 
der i Alten den 20de Mai saaet en Tønde (1.39 
hl.) Byg; Agren blev skaaret den 18de August 
og gav 10 Tønder (13.89 hl.) å 180 Pund (89.6 
kg.). —Bygdyrkningen i Alten er først begyndt 
1714 eller 1715 af Finlændere, som vare ind- 
vandrede fra Torneå”). I de senere Aar er 
Bygdyrkningen 1 Alten neppe tiltaget; Grunden 
hertil er dog ikke saa meget at søge 1 en usik- 
ker Høst som 1 de høie Arbeidspriser, fornem- 
lig under Indhøstningen, da Befolkningen har 
bedre Indtægt af at deltage i Fiskerierne 
Hertil kommer ogsaa, at man til en moderat 
Pris faar Rugmel fra Archangel. Men Bygavlen 
vil dog neppe nogensinde ophøre, da vel modent 
Byg fra Alten betales godt som Sædkorn til 
flere Steder i Nordland, fordi Erfaring har vist, 
at det modnes hurtigere end hjemmeavlet Byg. 
Middeltemperaturen for Alten opgives saa- 
9) 
) Speculum regale. Christiania. 1848. Kap. 17. 
Pag. 42. — %) Hans Egede. Det gamle Grønlands 
nye Perlustration. Kjøbenhavn. 1741. Pag. 25. 
45) Topografisk Journal for Norge. 9. Bd. 6. Hette. 
Christiania. 1793. Pag. 64. Budstikken. Christiania. 
1821. Pag. 170. — 49) Fredrik Rode. Optegnelser 
fra Finmarken &c. Skien. 1842. Pag. 202. 
