ledes: Januar — 8.3, Februar 9.5, Marts 
— 67, April — 1.8, Mai + 3.2, Juni + 8.7, 
Juli + 12.7, August + 11.8, September + 6.9, 
Oktober + 0.6, November —5.3, December — 3 1. 
For hele Aaret + 0.4. 
Alene som en Mærkelighed kan det anfø- 
res, at der 1861 blev gjort et Forsøg med at 
dyrke Byg i Hammerfest (70" 37"). Det blev 
saaet llte Juni og høstet 8de September og 
brugte saaledes kun 90 Dage fra Udsæd til Ind- 
høstning. Mellem Bygget, hvoraf jeg fik en 
Prøve, fandtes ogsaa nogle fuldmodne Havrekorn. 
Bygget veiede 1661/. Pund (881 /» kg.) pr. Tønde 
(1.39 hl.). Det til Udsæd brugte Korn var fra 
Alten; men uagtet Hammerfest kun ligger lidt 
over en halv Breddegrad nordligere, kan det dog 
aldrig blive Tale om der at dyrke Korn. En- 
kelte Aar træffer det endog, at Isen paa en 
liden Indsjø, som ligger omtrent */s Mil (1000 
km.) fra Byen, ikke er smeltet før Midten af 
Juli”). TI Hammerfest er Solen (2: Centrum) 
over Horizonten fra l4de Mai til 28de Juli = 
7D Dage. De meteorologiske Forhold vare saa- 
ledes: 
p SE 
re 3 SE: 
SE fa v (olfan) 3 Å o 
85 ; 2 Eee = 
FR = am 938 poå 
58 OG eg Sole Ge he 
ai gar ME 
Juni . T.6. 6.69. — 0.9. 20. 10. 
Juli 1143 1248. 113 Dy 2 
August. . 10.7. ED ll 6, 15 
September 6.8. 5.30. 215. 2: Uo 
I samme Klasse med Bygdyrkningen i Ham- 
merfest staa ogsaa følgende Meddelelser, der na- 
turligvis ikke have den ringeste Betydning, naar 
der tales om Ågerbrug som Erhvervskilde. Saa- 
vidt mig bekjendt har man hidtil faaet modent 
Byg paa fem Steder i Østfinmarken: Hr. Pa- 
stor Chr. Sommerfelt har meddelt mig, at 
man 1855 fik fuldmodent Byg paa Gaarden Lan- 
genes i Nærheden af Tana Kirke (70928"N.B. 
26% 0' Ø. L.), paa et Areal af 5—600[] 
(90—60 m*). Paa Kjelmesøen i Bøgfjord 
(699 52" N. B. 279 52" Ø. L.), ved den syd- 
47) Ffterat have gjennemgaaet de faa Haver, der 
(1870) fandtes i Byen, fremkom følgende Liste over 
de der dyrkede Blomster: - Aqvilegia vulgaris, L., 
Aster chinensis, L., Balsamita vulgaris, Willd., Bellis 
perennis, L., Calta palustris, L. 1. pl, Delphinium 
discolor, Fisch,, Delphinium exaltatum, Ait., Georgina 
variabilis, Willd. (blomstrer i varmere Sommere), Gna- 
phalium margaritaceum, L., Iris pseudacorus, L., Li- 
lium martagon, L., Mattiola annua, Sweet, Phalaris 
arundinacea, L. var. picta, Primula auricula, L. (i 
flere smukke Varieteter), Polemonium caeruleum, L., 
Saxifraga umbrosa, L. og Viola tricolor, L. var. maxi- 
ma 1 meget smukke Varieteter. Grunden til, at dette 
Udbytte blev saa magert, ligger dog ikke alene i det 
barske Klima, men ogsaa i Beboernes lidet udviklede 
Sands for denne Del af Livets Komfort. 
de to sidstnævnte Steder 
lige Bred af Varangerfjord, blev der 1859 avlet 
omtrent en Tønde (1.39 hl.) Byg. Dette blev 
saaet 20de Juni og høstet 4de September og 
brugte saaledes ikke mere end 76 Dage fra 
Udsæd til Modning. Det Korn, som blev brugt 
til Udsæd, var fra Alten. Paa Prestegaarden 
i Syd-Varanger (699 46" N. B. 279 44" Ø. L.) 
skal man ogsaa (1866) have faaet modent Byg; 
men herom kan jeg ikke meddele nogen nærmere 
Oplysning. Efter Beretning fra Amtmanden fik 
man ogsaa 1882 modent Byg paa to Steder i 
Østfinmarken, nemlig i Lebesby Prestegjeld ved 
Laxefjord (76% 35' N. B. 279 40" Ø. L.) og 
ved Skjøtningsberg ved Oxfjord, sydvest for 
Noreg (GL OSL 18 250 26 bh), Paa 
fik man ogsaa moden 
Havre. Dette er rimeligvis det nordligste Sted, 
hvor Byg og Havre nogensinde ere blevne modne. 
Paa flere Steder i de sydlige Egne af 
Norge, indtil 611/39, har man forsøgt at dyrke 
Byg til en langt større Høide end rimeligt 
kunde være, ja lige til 8280 (1028 m.) o. H. 
Uagtet det paa saa høit liggende Steder vel 
engang imellem kan lykkes at faa modent 
Korn, har dog Erfaring vist, at det som oftest 
slaar feil. Selv under en heldig Beliggenhed 
mod Solen og under ellers gunstige Forhold 
synes, indtil den 62de Breddegrad, 1800— 
2000 ' (564—627 m.) at være den største Høide, 
hvor man kan gjøre Regning paa et nogenlunde 
sikkert Udbytte af Byg. Denne Grænse ligger 
endog meget høiere end man efter Breddegraden 
skulde være berettiget til at tro, naar den sam- 
menlignes med Korngrænsen ved OClausthal 1 
Harz, der ikke gaar over 1800" (564 m.), samt 
i Schwarzwald og paa Vogeserne, hvor den ikke 
gaar høiere end til 2200—2300' (690—-720 m.) 
o. H.%). I de andre sydeuropæiske Høilande 
ligger dog Byggrænsen meget høiere: i de syd- 
bayerske Alper gaar den saaledes til 3150— 
3600" (988—1129 m.) og paa Nordsiden af 
Schweizeralperne, med et Middeltal, til 3936" 
(1235 m.). I Binden synes Grænsen, *med et 
Middeltal, at kunne sættes ved 4600 (1443 m.), 
men man kan undertiden faa modent Byg lige 
til 5700—5830' (1788—1829 m.) *). 
I den senere Tid har her i Landet den 
OQverbevisning begyndt at gjøre sig gjeldende, 
at Kvægavl, i de høiere liggende Fgne,'er den 
eneste naturlige og sikre EFrhvervskilde. Det 
har ogsaa vist sig, at et rigtigt Udvalg af Til- 
lægsdyr og en bedre Behandling af Produkterne 
have bragt baade hine og disse op til langt høiere 
Priser end for faa Aar siden. Naar hertil føles 
45) Fr. Tschudi. Dyrelivet i Alperne, ved GC. 
Fogh. Kjøbenhavn. 1860. Pag. 269. — 9) Otto 
Sendtner. Die Vegetations- Verhåltnisse Sudbayerns. 
Miinchen. 1854. Pag. 606. H. Christ. Das Pflan- 
zenleben der Schweiz. Zårich. 1879. Pag. 244. 
