lavere) lige op til Korngrænsen 9). Byggets 
Region er alle de store Dalfører: Østerdalen, 
Gudbrandsdalen, Valders, Hallingdal, Sigdal, 
Nummedal, Thelemarkens forskjellige Dale og 
Sætersdalen saavelsom de vestlandske Amter. 
hvor der støder større eller mindre Dale til 
hver Fjord, og Nordenfjelds Opdal saavelsom Or- 
kedalselvens og Gulelvens Dalføror, der nærmest 
se ud som Revner eller Fordybninger i den mæg- 
tige Fjeldmasse, som danner Landets Indre. I 
enkelte af de vestlandske Fjeldbygder, saasom 
Indre Hardanger, Sogn og Nordfjord, er ogsaa 
Byg det vigtigste Korn, ligesom det i de fleste 
Bygder indtager en betydningsfuld Plads ved 
Siden af de andre Kornsorter. I det Norden- 
fjeldske nærmer Byggets Høidegrænse sig mere 
og mere til Havet, hvilket den, paa enkelte Und- 
tagelser nær, synes at have naaet ved den 66de 
Breddegrad. Som Hovedsæd indtager saaledes Byg- 
get de høieste og nordligste korndyrkende Stræk- 
ninger af Landet. Dette har sin naturlige Grund 
| 
| 
i dette Korns Evne til at nøie sig med en kort 
Sommer; det kommer derfor ogsaa til fuld Ud- 
vikling paa Steder, hvor ingen anden Kornart 
vil modnes. Byg giver et Udbytte af 1%/,—2 
Tønder (1 Tønde = 139 Liter) opover til 4 ja 
endog 5 Tønder, eller 157 til 360 eller endog 
450 Kilogram pr. Maal Jord (å 10,000 [] 
984 m *). Som en Sjeldenhed kan det næv- 
nes, at der 1853, paa Gaarden Sundnes i In- 
derøens Prestegjeld (63* 52"), paa 110 Maal 
Jord blev avlet 520 Tønder Byg, som veiede 
180 Pund pr. Tønde, efter en Udsæd af 144/, 
Tønde. Man havde saaledes her en Avl af mere 
end 4!/, Tønde paa Maalet og over 54 Fold 69). 
Før 1855 var Korndyrkning i Regelen Maa- 
let for Landmandens væsentligste Virksomhed og 
den gik derfor ogsaa fremad overalt. De statis- 
tiske Redegjørelser for 1855, 1865 og 1875 
vise ogsaa, at Dyrkning af Byg i enkelte Fjeld- 
egne, f. Eks. Lom, Slidre, Vang, Bygland og 
Valle, vistnok har været i jevnt om end lang- 
somt Tiltagende, men 1 de fleste har den dog 
været stillestaaende, ja 1 nogle, f. Eks. Lesje, 
Vaage, Opdal og Holtaalen endog i Aftagende. 
I flere af vore trange. Fjelddale, f. Eks. i 
Laurdal, Mo og Tin i Thelemarken, Lærdal i 
Nordre Bergenhus Amt, Sundalen paa Nordmøre 
0. $. V., kan Byg i meget gunstige Sommere 
modnes i 8$—9 Uger. Under saadanne Forhold 
har man for længe siden prøvet paa, efterat 
Ageren var skaaret, atter at saa Byg, og man 
har flere Eksempler paa, at der paa samme Åger 
er avlet to Gange modent Korn i en Sommer. 
Den ældste Optegnelse, som jeg herom har fun- 
det, er fra Sogn i Nordre Bergenhus Amt, i 
3) J. Smitt. Norges Landbrug i dette Aar- 
hundrede. Kristiania. 1883. Pag. 82. — 609) Selska- 
bet for Norges Vels Aarsberetning for 1861, Pag. 46. 
Midten af det 16de Aarhundrede 9). Fra Mid- 
ten af forrige Aarhundrede har man Beretning 
om, at dette endog er skeet paa Gaarden Vange 
i Skedager, Anneks til Lom Prestegjeld i Nordre 
Gudbrandsdalen, der ligger paa en Høide af 
1200* (883 m.) o. H. Det siges udtrykkelig, 
at man der ,oftere har høstet Byg to Gange 
om Sommeren paa samme Åger, men at Grun- 
den til, at man ophørte hermed, dels har været, 
at den anden Udsæd ofte er blevet ødelagt af 
Frost, dels ogsaa, at man frygtede for, at Gaar- 
den skulde blive lagt 1 større Skyld* 6). Fra 
Begyndelsen af dette Aarhundrede heder det 
om Sundal Prestegjeld paa Søndmøre (629 39" 
N. B. 6918 Ø. LJ: Det er mere lend (en 
Gang forsøgt at avle modent Byg to Gange paa 
en Sommer, da der, naar den ei standses ved 
noget varigt Regnveir, som her i Sommertiden 
er sjeldent, ofte kun medgaar syv Uger fra Byg- 
get er udsaaet til det er indhøstet* %). Der 
gaar ogsaa et Sagn om, at man paa Gaarden 
Lysand i Hardanger (60% 20") har høstet Byg 
to Gange i en Sommer paa samme Ager 6). 
Det nordligste Sted, hvor jeg har fundet nogen 
Beretning om dette Slags Bygdyrkning, er fra 
Tjøtø i Nordland (65950) 9). Som noget mær- 
keligt i denne Retning maa ogsaa nævnes Gaar- 
den Triset i Laurdal Præstegjeld i Øvre The- 
lemarken (599 25"). Efter Sagnet skal denne 
Gaard have faaet sit Navn deraf, at man 1 en 
Sommer og paa samme Åger tre Gange har 
saaet Byg 6). I den ovenfor nævnte ,Reise i 
Norge af Christen Pram* (1805. Pag. 83806) 
siges der om ”Triset: ,Det Byg, som blev saaet 
tredie Gang, skal være kommet saa vidt, at det 
bar Aks*. 
Vinterbyg, Hordeum vulgare hibernum, * 
Viborg Alt i Midten af forrige Aarhundrede 
nævnes Vinterbyg som et Korn, der her i Lan- 
det burde forsøges). Det er mig dog ikke 
bekjendt, at nogen har taget sig af denne Sag, 
før Selskabet for Norges Vel i Aaret 1830, 
gjennem de forskjellige Landhusholdnings-Selska- 
ber, lod uddele 10 Tønder (13.90 hl.) Vinter- 
61) Absalon Pederssøn's Norges Beskivelse 
(1567—70) i Norske Magasin. 1. Bd. OChristiania. 
1858. Pag. 111. — 9) OQeconomiske og physiske fo- 
refaldende Mærkværdigheder samt historiske udi Loms 
Prestegjeld (1757) af Sogneprest Klem. Manuscript 
i Kildeskriftsamlingen No. 220 1 Rigsarchivet i Chri- 
ania. Danmarks og Norges oeconomiske Magazin. 
Kjøbenhavn. 1758. 2. B. Pag. 288. — 6) Christen 
Pram's Reise i Norge (1804) i Kildeskriftsamlingen 
paa Rigsarchivet i Christiania. No. 13. 2. Del Pao. 
453. — 6$) Topographisk-statistiske Samlinger. 2den 
Dels 2det Bind. Pag. 29. — %) F. Boie. Tagebuch 
gehalten auf einer Reise durch Norwegen im Jahre 
1817. Schleswig. 1822. Pag. 300. — 6) Johannes 
Michael Lund. Forsøg til en Beskrivelse over 
Øvre Thelemarken. Kjøbenhavn. 1785. Pag. 200. — 
67) 0. U. Schøning. Tractatus oeconomico-physi- 
eus de habitu Norvegiæ ad agrieulturam. Havniæ. 
ly ene AD 
