188 
Lidt om Nedbørforholdene paa Vestlandet. 
Af Aksel S. Steen, 
Første Assistent v. d. meteorologiske Institut. 
For kort Tid siden har en Meddelelse fra 
Bergen om en dersteds den 25de Oktober iaar 
observeret eksempelløs stor Regnhøjde, 74 mm. 
i 24 Timer, gjort sin Runde i Dagspressen, ja 
Meddelelsen har ogsaa fundet Vej til svenske og 
danske Aviser som noget ganske usædvanligt. 
Bergen har altid havt Ord paa sig for at være 
et rigtigt Regnhul, og ligesaa utallige som vel- 
bekjendte er de Anekdoter, der henspiller her- 
paa. Ganske vist regner det ogsaa overordent- 
lig meget i Bergen. Om Byen just ikke, som 
Publikum vel i Almindelighed antager, er Lan- 
dets regnrigeste Lokalitet, er den dog den tre- 
die i Rækken af de 34 Stationer, hvis midlere 
aarlige Nedbørhøjde har kunnet beregnes, 
der vil sees af følgende efter Prof. Mohns Ar- 
tikel Regenfoll in Norwegen *) sammenstillede 
hvad 
Tabel over Stationer med en aarlig Regnhøjde 
af 1000 mm. og derover: 
mm. 
Domsten (Nordfjord) 1951 
Florø . Fet: 1873 
Bergen 22 
Aalhus 1537 
Flesje 1456 
Mandal 1185 
Lødingen . 1165 
Ullensvang 1134 
Skudesnes 1091 
Aalesund . der 1090 
Valle (Sætersdalen) 1002 
Samtlige disse Stationer danner med Und- 
tagelse af Lødingen et sammenhængende Ned- 
børfelt, indbefattende det hele vestenfjeldske 
Norge fra Aalesund i Nord til Mandal 1 Syd. 
Jeg har taget Lødingen med, da Lofoten synes 
at have adskillig Lighed med Vestlandet, hvad 
Nedbørforholdene angaar. 
Bergen indtager altsaa med Hensyn til den 
aarlige Regnhøjde en fremragende Plads, men 
anderledes stiller Forholdet sig, naar man ser 
hen til den i et enkelt Døgn (24 Timer) faldne 
Regn. I denne Retning staar Bergen langt til- 
bage for mange andre Stationer. Den ovenfor 
nævnte som saa mærkelig anførte Regnhøjde 74 
mm. d. 25de Oktober iaar er vistnok den største 
*) Zeitschrift d. Øster. Gesellsch. f. Meteorologie. 
XVIIT Bd. 1883. Side 171. Se ogsaa Alma- 
nakken for 1885. Side 49. 
Regnmængde pr. 24 Timer, som nogensinde, saa 
langt Observationsrækkerne gaar tilbage, er faldt 
i Bergen,men er ikke nogen Sjeldenhed andensteds. 
Selv i vort forholdsvis regnfattige Kristiania, der 
først kommer som No. 21 i Rækken med Hensyn til 
den aarlige Regnhøjde (672 mm.), maaltes der 
d. 24de September 1879 i Løbet af 24 Timer 
78 mm. Nedbør. 
Efterfølgende Tabel giver en Oversigt over 
alle de Tilfælder, da der her i Landet er iagt- 
taget en Regnhøjde af 74 mm. og derover pr. 
24 Timer. Tabellen omfatter forøvrigt kun de 
sidste 9 Aar, da Regnmaalingen først i 1875 
blev ordnet paa en saadan Maade, at Maaleren 
tømmes daglig paa et bestemt Klokkeslet (KI. 
8 Mg.). 
mm. i 24 Timer. 
Mandal. 1877 Juli 16 74.0 
Aus % 14.5 
1879 Aug. 1 89.1 
1880 April 4 95.5 
Skudesnes. 1877 Juli 16 80.2 
Ullensvang. 1880 Decbr. 8 76.0 
I koret: SN ED 1184 
Bergen. 1884 Oktbr. 25 74.0 
Flesje. lol den, 2 92.0 
Decbr. 26 83.5 
1882 Marts 15 112.0 
Florø. 1880 Septbr. 5 83.2 
Domsten. 1877 Novbr. 16 88.2 
1880 Febr. 104.0 
Decbr. 9 15.6 
18810 Tanr (3 76.8 
1882 Marts 13 78.0 
— 14 PRD 
— 16 TT.0 
Aalesund. 1878 Septbr. 11 78.0 
Kristiania. 1879 Septbr. 24 78.3 
Den største hidtil bekjendte Regnhøjde pr. 
24 Timer her i Landet er altsaa 113.1 mm. i 
Ullensvang i Hardanger d. 8die Februar 1884. 
Da I mm. Regnhøjde udgjør I 1. pr. m.? af 
har følgelig hvert Maal Jord i 
Ullensvang ovennævnte Dag erholdt en Tilførsel 
fra Skyerne af 1131 hl. Vand, eller om man 
regner efter metrisk Flademaal: hver Hektar 
11310 hl. En ganske storartet Rodbløde! TI 
Flesje i Sogn var Nedbørhøjden pr. 24 Timer 
kun I mm. lavere d. 15:de Marts 1882. I Sve- 
rige skal efter en Meddelelse fra Dr. Hamberg 
i Stockholm den største Nedbørhøjde pr. 24 Ti- 
mer være 118.5 mm., maalt i Hernøsand d. 19de 
August 1878. 
Endnu mere storartede er dog Forholdene, 
Jordoverfladen, 
