naar man gaar til Udlandet og da specielt uden- 
for Europa. Ifølge en Afhandling af Dr. Her- 
mann Ziemer: Die grössten Regenmengen eines Ta- 
ge5,*) er der i Ostindien paa den Bengalske Station 
Purnah d. 13de Septbr. 1879 maalt den rent ud 
fabelagtige Regnhøjde af 889 mm. i Løbet af 
24 Timer, 
Regn, end der i et helt Aar. falder her i Kri- 
altsaa omtrent en Trediedel mere 
stiania, men saa er rigtignok ogsaa Himalaya- 
kjedens Sydskraaning Jordens regnrigeste Egen: 
i Cherrapoonjee, der af alle bekjendte Stationer 
har den største aarlige Regnhøjde, nemlig over 
14200 mm., faldt der alene i Løbet af Juni Maaned 
1851 3740 mm.; 
daglig Regnhøjde i den Maaned af 124.7 mm. 
I Europa indtræffer der ogsaa nu og da vold- 
det giver en gjennemsnitlig 
somme Regnskyl, hvilke dog ikke paa langt nær 
I Nord-Italien og 
Schweiz, men fornemmelig i Syd-Frankrige er 
der maalt 100 å 200 ja op til over 300 mm. 
pr. 24 Timer. 
Vender vi nu tilbage til vore egne vest- 
landske Nedbørforhold, saa finder vi, at Domsten 
i Nordfjord uden Sammenligning maa karakte- 
Ikke 
nok med, at den har den største normale aar- 
lige Regnhøjde 1951 
fleste store Regnfald pr. 24 
Specielt kan fremhæves Dagene d. 13de 
13de 
2I mm. og 
268 mm. i 
4 Døgn, d. v. sige gjennemsnitlig 2.8 mm. pr. 
Time fortløbende i 96 Timer. I disse 4 Døgn 
er over Halvparten af Maanedens samlede Nedbør- 
mængde 525 mm. faldt... Marts 1882 har dog ikke 
været den regnrigeste Maaned i Domsten; i Ja- 
puar 1874 gik Nedbørhøjden op til 671 mm. og 
i December 1877 endogsaa til 676 mm. Den 
normale Regnhøjde i Domsten er for Januar 222 
mm., for December 234 mm. og for Marts 149 
mm. 
kommer op mod de Indiske. 
riseres som Landets nedbørrigeste Station. 
mm., men den kan og- 
saa opvise de 
Timer. 
til 16de Marts 1882, da der maaltes: d. 
78 mm., d. 14de 92 mm., d. l5dde 
d. 16de 77 mm., altsaa tilsammen 
Skade at denne saa overordentlig interes- 
sante Station maatte ophøre med sin Virksomhed 
allerede i Oktober 1882. Som en Slags Erstat- 
ning har det meteorologiske Institut ved Provst 
Hammers velvillige Imødekommenhed i Sommer 
faaet oprettet en ny Regnmaalerstation paa Indre 
Holmedals Præstegaard i Søndfjord. Denne Sta- 
*) Petermann's Mittheilungen 27 Bd. 1881. Side 202. 
189 
tion begynder ganske godt; d. 25de Oktober 
faldt der i 24 Timer 105 mm. Regn, altsaa over 
40 pCt. mere end i Bergen samme Dag. 
Nedbørforholdene paa de forskjellige Steder 
faar ogsaa en ikke uvigtig Belysning ved Op- 
tællingen af hvor mange Dage der i Aaret er 
faldt Nedbør. En Tabel over Aarets 
Antal Nedbørdage for 41 Norske Stationer 
meddelt af Prof. Mohn i hans sidste klimatolo- 
giske Afhandling: Klima von Norwegen *). Efter 
denne Tabel hidsættes følgende Data: 
Aarets normale Antal 
normale 
er 
Nedbørdage. —pCt. 
Lødingen . 204 > DD 
Florø 192 > 53 
Bergen 178 . 49 
Skudesnes . 166 . 45 
Flesje . 165 . 45 
Ullensvang 160 . 44 
Aalesund 155 . 42 
Domsten 143 > 3) 
Mandal 107 > 29) 
Det vil heraf sees, at kun to Stationer, 
nemliv Lødingen og Florø, gjennemsnitlig har 
Nedbør paa over Halvparten af Aarets Dage, 
at der altsaa paa disse to Stationer er noget 
større Sandsynlighed for, at der skal komme 
Nedbør, end at der skal være Opholdsvejr paa 
en iflæng valgt Dag. I Bergen er Chancerne 
for Nedbør og for Opholdsvejr omtrent lige store. 
I Domsten derimod er mærkelig nok Sandsyn- 
ligheden for Opholdsvejr 1/3 Gange saa stor 
som Sandsynligheden tor Nedbør. Dette gjæl- 
der kun forsaavidt som man ikke tager Hen- 
til Aarstiden, idet Nedhør- 
sandsynligheden forandrer sig med de forskjel- 
syn naturligvis 
lige Maaneder, hvis normale Antal Nedbørdage 
er forskjelligt. 
Beregner man ved Hjælp af ovenstaaende 
Tabel og de normale aarlige Regnhøjder den 
gjennemsnitlige Nedbørhøjde pr. Regndag, faar 
man følgende Resultat: 
mm. pr. Regndag. 
Domsten 13.6 
Mandal if 
Florø OE 
Bergen. GLT 
Flesje 8.8 
Ullensvang. toll 
Aalesund 7.0 
Skudesnes . 6.6 
Lødingen D.T 
*) Zeitschr. d. Øster. Gesellsch. f. Meteorologi. XIX 
Bd. 1884. Side 145. 
