Sammenholder man, hvad der ovenfor gjen- 
- nem Tabeller og Tekst er meddelt, vil man for 
det Første finde, at Florø er den Station, der 
har de mest regelmæssige Nedbørforhold; den 
har den næststørste aarlige Regnhøjde, det næst- 
største Antal Nedbørdage i Aaret og den tre- 
diestørste Nedbørhøjde pr. Regndag. Bergen 
kommer i Rækken stadig efter denne Station og 
indtager ikke nogen særlig fremskudt Stilling: 
Dernæst vil det fremgaa, at, ihvorvel man i 
det Hele og store kan sige, at de voldsom- 
ste Regnskyl optræder inde i Fjordene, me- 
dens der ude paa Kysten regner mere jævnt 
og tæt med mange Regndage 1 Aaret og tildels 
med stor gjennemsnitlig Nedbørhøjde pr. Regn- 
dag, Forskjellighederne, hidrørende fra lokale 
Forhold, selv her paa Vestlandet, hvor dog Sta- 
tionerne ligger forholdsvis tæt, baade er mange 
og store. 
Til et indgaaende Studium af Landets Ned- 
børforhold 
end det 
For Tiden eksisterer her i Landet ca. 70 
kræves derfor langt flere Stationer, 
meteorologiske Institut har at raade 
over. 
Nedbørstationer, som regelmæssig indsender sine 
lagttagelser, medens Sverige har 329 og Dan- 
mark 150. 
fremholdt Utilstrækkeligheden af det nuværende 
Professor Mohn har ogsaa stadig 
Observationsnet for Nedbøriagttagelser i et Land, 
der, som vort, har saa mange Ejendommeligheder 
at opvise seet fra et rent videnskabeligt Stand- 
punkt, og hvor der til Studiet af Betingelserne 
for Vedligeholdelsen af vore Vasdrags og vore 
Fossetalds jevne Tilførsel knytter sig saa mange 
økonomiske Interesser. 
Mindre Meddelelser. 
Maaneformørkelsen den 4de Oktober, som 
efter Opfordrimg fra Observatoriet i Pulkowa 
(nær St. Petersburg) blev benyttet til Iagtta- 
gelse af de uuder samme indtræffende Stjerne- 
vedækninger, har ikke kunnet observeres paa 
saa mange Steder, som man havde haabet. I Tysk- 
land, hvor der findes en stor Mængde Observa- 
torier, var Himmelen for det meste overskyet, 
ligesaa i Skotland det nordlige Rusland. 
Paa andre Steder fik man vel en Del Observa- 
tioner, men nu og da atbrudt af Skyer. Paa 
flere Steder i England og Frankrig var det som 
t Kristiania, at Himmelen klarede op strax ved 
Formørkelsens  Begyndelse. Fra de fjerneste 
Steder i Asien og Afrika foreligger endnu ikke 
Ffterretninger. — 
og 
190 
I nedenstaaende Liste angiver den første 
Talrække (Instr.) det Antal Kikkerter, som be- 
nyttedes paa de forskjellige Steder, den anden 
(Obs.) Antallet af særskilte Ind- og Udtrædel- 
ser, som blev observeret paa hvert Sted, og 
den tredie (Chord.) Antallet af fuldstændige Be- 
dækninger, d. e. saadanne, for hvilke baade Be- 
gyndelsen og Enden blev noteret. 
| Instr. | Obs. | Chord. 
Greenwich By VG 01 4 
Paris Hekle 2 
Bordeaux . 2 | 10 2 
Toulouse 5 | 12 il 
Marseille 2 | i4 2 
Bruxelles Hr å 14 2 
Genf Ji ME BLÅ 6 (0) 
Roma Aer. er AE es 
Helsingfors de (EO 
Kasan . pe er Mer SOE 2 
Nikolajevrn Å | 3 
Kjøbenhavn ferd US ag 
Lund 2 | U| 5 
Kristiania. Bo ANG 
Som det sees, hører Kristiania blandt de 
Steder, hvor man har været heldigst stillet. 
Hensigten med Observationerne er at faa 
en ny Bestemmelse af Maanens Diameter. Da 
nemlig de forskjellige Stjerner forsvinder eller 
kommer frem paa forskjellige Punkter af Maa- 
neranden, og desuden en og samme Stjerne be- 
skriver forskjellige Chorder bag Maanen, efter- 
som den sees fra forskjellige Steder paa Jorden, 
saa haaber man paa denne Maade at faa ophæ- 
vet Virkningen af Maanens Ujevnheder. Der- 
hos har man under en Formørkelse den Fordel, 
at Bedækningens Begyndelse ot Ende sees un- 
der de samme Qmstændigheder, og at man er 
fri for Lysets Irradiation, som foranlediger en 
tilsyneladende Forøgelse af Diameteren. 
Det vil rimeligvis endnu tage nogen Tid, 
inden de temmelig vidtløftige Beregninger af de 
mange Qbservationer kan blive fuldført. 
18l, (Gt. 
Nye Kometer. Den mærkelige Gruppe af 
Kometer med kort Omløbstid er i Aar blevet 
forøget med to nye. Den ene opdagedes 16de 
Juli af Amerikaneren Barnard i Nashville, 
den anden l7de September af Wolf i Heidel- 
berg. Allerede af de nu foreliggende Observa- 
tioner har man kunnet beregne elliptiske Baner 
og fundet, at begge har Omløbstider paa mellem 
6 og 7 Aar; begge har ogsaa sine AÅphelier 
lidt udenfor Jupiters Bane, saaledes at de, lige- 
som de tidligere kjendte Kometer af samme 
Gruppe, rimeligvis skylder denne Planet sine 
nuværende Baner. For Wolfs Komet ser det 
