ud til, at en saadan stærk Indflydelse af Jupi- 
ter har gjort sig gjældende i en nær Fortid, 
nemlig i 1875. Banen for Barnards Komet 
har nogen Lighed med Banen for en i 1844 af 
de Vico opdaget Komet, som imidlertid ikke 
har været seet siden. Af saadan Lighed tør 
man imidlertid ikke strax slutte, at det er den 
samme Komet, som har været seet to Gange, 
da man har flere Exempler paa, at forskjellige 
Kometer kan bevæge sig 1 næsten samme Bane 
i Rummet. 
Barnards Komet passerede sit Perihelium 
midt i August, Wolfs midt i November. Begge 
har sit Perihelium udenfor Jordbanen. 
181, (GR 
Ballonstyring. Renard og Krebs har 
den 8de November gjentaget sine Forsøg med 
fuldstændigt Held. To Gange paa samme Dag 
steg de op og vendte begge Gange tilbage til 
sit Udgangspunkt; de opnaaede da en Hastighed 
af 6.5 m. i Sekundet (23"/; km. i Timen) med 
en Drivkraft paa fem Hestekræfter og med 50 
Omdrejninger af Skruen i Minuttet. Der blæste 
en Vind, som havde en Hastighed af 8 km. i 
Timen; naar de gik mod Vinden havde de føl- 
gelig en Hastighed af 15.5 km. og med Vinden 
31.5 km. i Timen. Gaston Tissandier, der 
selv er en Autoritet paa Åéronautikens Omraade, 
skriver herom i La Nature: ,bDisse nye For- 
søg er afgjørende; Muligheden af Luftsejlads er 
nu- klart bevist. For at gjøre den praktisk 
nyttig maa man, som jeg har sagt saamange 
Gange, konstruere meget langagtige Balloner af 
store Dimensioner, som kan løfte kraftige Ma- 
skiner og opnaa Hastigheder af 12—15 m. pr. 
Sekund. Naar Vejret er uroligt, og der er Storm 
i Luften, kan Luftskibene holde sig i Havn 
ligesom Søskibene. Det er nu blot et rent 
Pengespørgsmaal. Vi har Panserskibe, som ko- 
ster Snese Millioner, 1 Havne, der ofte koster 
Hundreder af Millioner; saameget vilde ikke 
være nødvendigt for at faa istand en virkelig 
Luftsejlads. Er Million vilde være tilstrække- 
lig til at konstruere en langagtig Ballon paa 
25000 —30000 m.*, som kunde faa en FEgen- 
hastighed saa stor som vore Eksprestræns og 
alligevel have en betydelig Bærekraft for Pas- 
sagerer og Ballast*. Mangon, der refererede 
Forsøgene i Akademiet, slutter saaledes: ,.Frank- 
rige besidder idag et lidet Luftskib; men den 
Dag det vil, kan det slippe et Linjeskib løs i 
Luftoceanet | * 
Meriditan-Konferensen. Den internationale 
Konferense i Washington har nu antaget som 
første Meridian, hvorfra altsaa herefter alle 
Længder skal regnes, den Meridian, som gaar 
igjennem Centrum af Passage-Instrumentet ved 
Observatoriet i Greenwich. Der var blot en 
191 
Stemme imod, og to undlod at stemme (Bra- 
silien og Frankrige). Den antagne Meridian 
var forresten allerede næsten almindelig i Brug 
og har nu blot saa at sige faaet sit officielle 
Stempel. Ni Tiendeparter af alle Fartøjer be- 
nytter sig af den, og selv Franskmændene har 
været nødt til at bruge den 1 sine Arbejder 
over maritim Meteorologi. Fra Greenwich skal 
Længderne regnes i to Retninger til 1809, idet 
østlige Længder regnes positive, vestlige nega- 
tive. Herved er der den Fordel, at Spranget 
mellem — 1809 og + 1809 vil finde Sted i 
det Stille Hav, hvor den lokale Tid nu har et 
Sprang paa 24 Timer — hvad den jo maa have 
etsteds — og det vil følgelig ikke forandre noget 
i den gamle Praksis blandt Søfolkene eller i 
Datumet paa noget Sted paa Jorden. Forholdet 
mellem den lokale Tid paa et eller andet Sted 
og Greenwich-Meridianens universale Tid findes 
ved den simple Formel: Stedets Tid = Uni- 
versal Tiden + Længdeforskjellen fra Greep- 
wich (udtrykt i Tid). — Konferensen vedtog 
endvidere at anbefale Antagelsen af en Univer- 
saldag 1 de Tilfælde, det kunde være af Nytte, 
hvilken imidlertid ikke skulde være til Hinder 
for Anvendelsen af Lokaltid. —Universaldagen 
skal være en middel Soldag og skal begyrde 
for hele Jorden ved Midnat ved den første 
Meridian, hvilket falder sammen med Begyn- 
delsen af den borgerlige Dag og Datum for 
denne Meridian; den skal regnes fra Kl. 0 til 
Kl. 24. (Sammenlign hermed Benyttelsen af 
Gøttinger Tid ved alle Polarstationerne 1882— 
1883). Hertil føjede Konferensen Ønsket om, 
at ogsaa den astronomiske Dag maatte blive 
regnet fra Midnat til Midnat og ikke som nu 
fra Middag til Middag. Tilslut udtaltes det 
Haab, at der maa blive gjort Skridt henimod 
Anvendelsen af det decimale System ogsaa for 
Vinkelmaaling og Tidsmaaling. 
I Tidens Løb har mange Meridianer 
været i Brug; de vigtigste er følgende: Ptole- 
mæus's Meridian, der gik en halv Grad Vest 
for de kanariske Øer; Arabernes gjennem Gi- 
braltar; Meridianen gjennem Toledo i det Ilte 
Aarhundrede. Efter Amerikas Qpdagelse be- 
stemmer Pave Alexander VI, at. Grændsen mel- 
lem Spaniens og Portugals maritime Besiddelser 
skal være den Meridian, som gaar 369 Vest for 
Lissabon. Ligetil Begyndelsen af foregaaende 
Aarhundrede benyttede Hollænderie en Meridian 
gjennem Teneriffa, altsaa nær Ptolemæus's. Den 
berømte Mercator anvendte Meridianen gjennem 
de azoriske Øer, fordi Magnetnaalen dengang 
der pegede ret Nord. I 1834 tog Frankrige 
Initiativet til en Meridian, der gik 209 Vest for 
Paris, nemlig gjennm den lille kanariske Ø 
Ferro; den anvendes endnu meget. Desuden 
har hvert Land ofte sin egen Meridian, der da 
gaar gjennem vedkommende Lands Hovedobser- 
