15 
yttre gräns bildas af o. prooticum. Framom och ofvanom detta 
synes ett mindre, likaledes af oval form. Båda torde tjena 
såsom genomgångsöppningar för nerver. 
Det opariga 
Os basisphenoideum (0. sphenoid. anterius Cuv.), som 
hår sin plats under pannbenens stora processer och bildar 
den undre och en del af sidobegränsningen för hjernkavi- 
tetens främre öppning, har formen af en kort ränna, som 
med sitt framåt tillspetsade, kortare, horizontala parti hvilar 
på o. parasphenoideum och med de, likaledes framåt tillspet- 
sade, uppstigande vertikala partierna möter sagde processer. 
Under den horizontala delen löpa, skilda af det på o. pa- 
rasphenoideum hvilande midtelpartiet, tvenne ögonmuskel- 
kanaler, hvilka hvardera medelst en från sidan snedt upp- 
gående tunn mellanvägg äro afdelade i en öfre och en undre. 
Under kranialkaviteten och orbitalrummet sträcker sig 
det längsta af alla kranialbenen, det opariga 
Os parasphenoideum (0. basi-presphenoideum Owen, o. 
sphenoideum Cuv.), bakåt nästan nående kanten af basi- 
occipitalbenets exkavation, i motsatt rigtning framom den 
vinkel, vomer bildar mot 0: ethmoideum, Den bakre hälften af 
detta ben är utbredd, kupig och af en elliptiskt rundad omkrets. 
Längs midten af dennas undre, släta och konvexa yta sträc- 
ker sig en bred men låg crista, hvilken, baktill gaffelformigt 
klufven, har sin plats under 0. bastoccipitale och med sin 
fortsättning framåt bildar den smalare, jembreda, i sin spets 
oaffelklufna främre hälften. Den utbredda delens öfre sida 
är temligen starkt konkaverad och skroflig, med en öfver dess 
midt gående, något bakåtbugtad transversalrygg, hvilken bak- 
till begränsar den ganska vidsträckta yta, som hos ålkraniet, 
mot vanliga förhållandet hos fiskarne, deltar i den direkta 
bildningen af kranialkavitetens golf, och hvars främre gräns 
utgöres af o. basisphenoideum. Den bakom transversalryg- 
