46 
A Balaton-videki növenyfenologiai megfigyelesek eredmenyei,. 
V1. A Dunäntul növenyfenologiai terk£pe. 
A növenyfenologiaban altalaban követett szabälyok tekintetbe vetelevel a tanul- 
mäny alapjaul olyan fa-fajok szolgäalnak, melyek a tavasz elejen virıtanak. A soro- 
zatot megnyitja a Prumus armeniaca €s berekeszti az Aesculus Hippocastanım. 
Ezen ket es meg több fa viritäsanak ideje egy &s ugyanazon a földrajzi ponton 
meglehetösen ällandö leven, jellemzö adatokat szolgältat az illetö földrajzi pont 
növenyfenologiai viszonyaira nezve. A viragok nyiläsa a különbözö földrajzi pon- 
tokon fökent az illetö földrajzi pontok hömersekleti viszonyainak megfelelöen hol 
korabban, hol k&esöbben äll be; hogy erröl minel könnyebb ättekintest nyerhessünk, 
czelszerü azt terkepen is äabräzolni. Magätöl Ertetödik, hogy az ilyen terkep csak 
akkor felel meg rendeltetesenek, ha lehetöleg megbizhatö adatok alapjan keszül. 
A megbizhatösag a megfigyelök pontos munkäjaban talälja meg egyik föfeltetelet. 
Masik föfeltetele az, hogy több evben tett megyfigyel&sekböl szärmazö6 adatokat 
foglaljon magaban. Valamely földrajzi pont Eghajlati viszonyai nem teljesen ällandök, 
hanem ingadoznak, minden evben vältoznak nemileg. Minälunk Eepen a tavasz idö- 
jarasanak szeszelyes volta gazda es laikus elött egyarant ismeretes. Az £Eghajlat 
ingadozäsat a növenyek is megerzik. 
Fogadjuk el Pecset kiindulö pontnak s vegyük szemügyre, hogy a megfigye- 
lesek tärgyäul Kivalasztott fas növenyek ezen ällomäson 12 Evi közep szerint mely 
napon kezdenek viritani: 
Prumus armeniaca L. . . Ve Pirus commmis L. . -. . Vi? 
Prunus avmm L.. . . .IVs IS Mlalins \. 5 oo : Vie 
Prunus spinosaL. . .„. . Wa Syringa vulgaris L.. . .1V23 
Persica vulgaris MıLL. . . Wii Aesculus Hippocastanum L. IV :9 
Ha ezekkel az adatokkal a többi ällomäs adatait összehasonlitjuk s vegkövet- 
kezteteskepen megällapitjuk azt, hogy az egyes helyeken a viritäs ideje ätlag hany 
nappal kesöbben vagy koräbban äll be mint PEcsett, pelda gyanant a következöket 
talaljuk : 
Körmenden ältaläban 4°9 nappal kesöbben äll be a viritäs ideje mint P£csett, 
Budapesten (j. p.) „ 38 5 . er Se » n s 
Pilis-Jenön £ 50 n 3; u 5 " 2 a 
Köszegen s 11:9 s; e BRIEF INTe » » > 9 
Bakonybelen „» 10 S R At 3 % ” " 
Erdekes ezeket a fenologiai eredmenyeket a hömerseklettel, meg pedig a 
märczius €s äprilis havi közeppel összehasonlitani: 
BECSESILSIEE: Körmend 670° C. Budapest j. p.. SONNE. 
Pilis-Jenö 760° C. Köszeg 6'68° C. Bakonybel 629° C. 
Ebböl legalabb annyi kiviläglik, hogy a hömersek &Es viritäs között hatärozott 
kapcsolat van. Az összes ällomasok, a melyeknek märezius-äprilisi hömersekközepe 
kevesebb mint Pecse, együttal kesöbbi viritäsi idövel tünnek ki s mind a ket tekin- 
tetben Pecs es Bakonybel között a legnagyobb különbseg. A hömerseki es fenologiai 
