18 A Balaton-vidöki növenyfenologiai megfigyel6sek .eredmeny ei. 
A közlött adatok egyik eredmenye gyanänt azt mondhatjuk, hogy: 
Galanthus nivalis L., a höviräg, a Dunäntüulon märczius .1-en kezd virägozni, 
- .az ingadozäas. egyes helyeken csak — nap. Ezen idökelte helyesseget bizonyitja..a 
Pilis-Jenön tett harom Evi megfigyeles is, mely szerint a közep 58 nap. A meleg- 
összeg, melyet a növeny a viräagzäs beälltäig. (januär elseje öta!) igenybe vesz, 
a 329 
784, °C. 
Corylus Avellana L., a mogyorö Ill. 8-an kezd virägozni, az ingadozäs tesz 
en napot; ezen adat helyesseget bizonyitjäk azon megfigyelesek is, melyek csak 
3—4 evre terjednek ki (mindössze 6 ällomäs: II. 8). Az igenybe vett meleg- 
— 11.2 ne 
összeg: IT C. 
Cornus mas L., a sarga som Ill. 23—-an kezd viragozni 2052 ° Cnyi 
melegösszeg Elvezete utan. Az idökelte helyesseget bizonyitjak az 5 even alöli meg- 
figyelesek is, melyek szerint a virägzäs kezdöpontja: III. 24, 
A Balatonhoz legközelebb esö megfigyelesi adatokböl pedig semmi sem mutat 
arra, hogy a Balatonnak a kora tavaszi növenyfenologiai jelensegekre lenyeges 
hatäsa volna. Ugyanis az a csekely elteres, a mely a Balatonhoz közelebb vagy 
tavolabb esö helyek fenologiäjän tapasztalhatö, elsö sorban a földrajzi hosszuü- 
sägra es meg inkäbb szelessegre, nemkülönben a tengerszin felett valö magassägra, 
esetleg mäs helyi viszonyokra is, igy pl. alejtö fekvesere, a talaj különbözö meleg- 
kapacitäsära stb.-re vezethetö vissza, de meg a megfigyelesekkel jarö, elkerülhetetlen 
aprölekos hibäkra is, ügy hogy a Balaton tenyleges befolyasat nem lehet kon- 
statälni. Hogy az itt väzoltakröl meggyözödhessünk, szükseges, hogy a mellekelt 
fenologiai terkepet a terület magassägi viszonyait feltüntetö terkeppel, valamint 
egy geologiai terkeppel is hasonlitsuk össze, ügy hogy a fenologiai eredmenyek 
megitelese alkalmäval az eıinlitett tenyezö — földrajzi szelesseg, hosszüsäg, tenger- 
szin feletti magassäg, kitettseg s talajl — mind szemünk elött lebegjen. 
