Dr. SımonkAaı LAsos ür tovabbi föltegyzesei szerint «febr 16-an az ugarok mär 
zöldellettek a Stellaria media Vıın., Holosteum umbellatum L. es Lamium amplexi- 
caule L. seregeitöll s a kamaraerdöben virägzott mär Lamium purpureum L. 
A talajt ez idöben a lombmohok päzsitzöld gyepjei foglaljak el ezernyi-ezer szä- 
racskäikkal diszitve a különben kopär földterületeket es a rideg szikläkat. Spöra- 
tokesaikat mär kifejlesztettek volt: Pottia trumcata L., Sphaerangium triquetrum 
(SPRACE), Microbyum Flockeanum W. et M., Phascum curvicollum How., Ph. 
cuspidatum SCHRB. (v. piliformis et f. normalis), Bryum argenteum L., Grimmia 
pulvenata Bernu., Drachythrium talebrosum Horrn. s reszben a Systegium crispum 
Hepw. is. Zuzmök közül a Collema pulpatum Bernn., C. multifidum Scop. tanyerkai 
feketeltek es gyönyörü särga szönyeget k£pezett az utak szelein az erdekes Psoroma 
‚fulgens SM.». 
Februar 28-an a termeszetben egyeb Eszrevehetö tünemenyek hirdettek az uj 
tavasz kezdetet. 
Il. A tavasz küszöbe. 
Ez kezdetet veszi bizonyos hagymäas es gumös növenyek kihajtäsaval, azaz 
olyan növenyekkel, melyek tenyeszesük egesz folyamäat (a gyümöles teljes kierc- 
seig) igen rövid idön belül befejezik; tehäat a kezdödö nyar elejen a föld fölötti 
reszeik mär megint elpusztultak Es eletüket minden bizonynyal lätszölagos nyugalonı 
kepeben a föld alatt folytatjak. E növenyekhez csatlakoznak meg olyanok is, melyek 
vegetativ eletüket a virägok gyors fejlödesevel a hömersek meg alacsony volta 
mellett kezdik meg; hasonlökep olyan fäk Es cserjek, melyek a megelözö öszszel 
kepzödött virägjaikat fejlesztik es csak azok utan keszülödnek az assimilatiöra szük- 
seges levelek fejlesztesere es vegre olyan fanemüek is, melyek a kemenyitö ätala- 
kuläasäval kezdemenyezik a levelek kifejlödeset. 
Az ezen idöszakot jellemzö növenyek közül a mi utasitäsunkba mint a leg- 
elterjedtebbeket &s legkönnyebben fölismerhetöket a következöket vettük föl: 
Galanthus nivalis L., a hövirag, 
Corylus Avellana L., a mogyorö, 
Cornus mas L., a särga som. 
 Ezen idöszak rendesen a höviräg viragzäsäval veszi kezdetet es a sarga some- 
val vegzödik. 
A következö härom tablazatban (I—III) bemutatjuk a höviräg, a mogyorö es 
a sarga som virägzasanak kezdöpontjaira vonatkozö adatokat, a mint azokat a 
Dunäntül különbözö helyein es különbözö evekben följegyeztek. Ezen adatok harom 
egymäs alatt fekvö rovatba vannak beigtatva; a felsö rovat a virägzäs kezdöpont- 
janak hönapjät &€s napjät jelzi, az ezalatt levö rovatban föl van tüntetve a meg- 
figyeles evenek januar elsejetöl a szöbanforgö jelenseg beälltäig lefolyt napok szama 
es vegre az utolsö rovatban az ezen napig szinten januär elseje öta nyert meleg- 
összeg, azaz a lefolyt idöközben a hömeröröl leolvasott positiv napi közepek Összege. 
A mely helyen legaläbb öt egymasutän következö, vagy ennel több even ät tettek 
ilyen megfigyeleseket, ott a nyert adatok közeperteket is kiszamitottuk. 
