ELÖSZO. 
EN Magyar Földrajzi Tarsasag Balaton-Bizottsaga egyik buzgö £s 
lelkes tagjat, Dr. Staus Mörıcz tanärt Es kirälyi tanacsost bizta meg a 
Balaton körüli növenyfenologiai adatok begyüjtesenek szervezetevel &s 
az adatok feldolgozasaval. 
Strauß Mörıcz-ot azonban a varatlanul bekövetkezett haläla meg- 
akadalyozta e munka befejezeseben, melyen annyi szeretettel csüggött 
s a melyre sok munkaidöt äldozott fel. 1903-ban bekövetkezett haläla 
utan a M. Földr. Täars. Balaton-Bizottsaga engem bizott meg a meg- 
boldodult e tärgyra vonatkoz6 hätrahagyott igen terjedelmes iratainak 
rendezesevel &s leközlesevel. 
A növenyfenologiai megfigyelesek czelja kettös volt; meg pedig: 
1. megällapitani azt, hogy a Balaton közelebbi es tavolabbi környeken, 
egyältalan az egesz Dunäntülon milyenek a növenyfenologiai viszonyok; 
2. megällapitani azt, hogy a Balaton viztömege gyakorol-e valamelyes 
hatäast a legközelebbi környeken elöfordulö növenyzetnek Evszak szerint 
valö fejlödesere. 
Az elsö helyen emlitett feladattal a boldogult szerzö különös oda- 
adassal foglalkozott s igen reszletes adatokat hordott s hordatott össze. 
A masik feladat a Dunaäntul ältalanos növenyfenologiai viszonyainak 
ismerete alapjan ugyszölvan önkentelenül oldödik meg. 
Mivelhogy a boldogult szerzö a beerkezett megfigyelesi adatokat 
nagyon behatöan tanulmanyozta s azok alapos egybeveteseböl altalano- 
sabb jelentösegü következteteseket igyekezett levezetni, a melyek ugyanis 
az egyes növenyfajok fenologiai jellemzesere vonatkoznak, azert a munka 
eredmenyeit nemcsak a kitüzött feladat megoldasäban, hanem az illetö 
altalanosabb jelentösegüu, az egyes növenyfajok jellemzesere vonatkozö 
következtetesekben is kell keresnünk. 
A megfigyelesek anyagaul fökent olyan növenyek szolgältak, a melyek 
lehetöleg mindenütt elöfordulnak, amelyeket a megfigyelö minden nap 
szemmel tarthat s könnyen &s biztosan meghatärozhat. Epp azert a meg- 
figyelök elött kevesbbe ismeretes s nehezebben meghatarozhatö vızi &s 
e 
