A Balatonmellek förajanak mult väaltozasai es pusztulasa. 9] 
«Azonban a gyakorlott termeszetbüuvär szeme &szreveszi a vizek hajdani ki- 
terjedeset a säsos reteken, a — ha mindjärt messzebbre esö — szöllök, kertek, 
szantöföldek ärkaiban bujalkodö nädon, a tözeges aljon;, mert akärmennyire ipar- 
kodjek az ember a termeszet szinet valtoztatni, messzehatöbb, ällandöbb ennek 
hatalma, mintsem hogy törpe erölködeseink azt oly könnyen megsemmisithetnek.» 
Hogy e vältozäsok a Balaton-töra, nem a tengerviz korära vonatkoznak, a 
somogyi tözeg bizonyitja, a mely Edesvizi rostos füvek holt teteme. 
Minö es mennyi vegetatio virült el mär a Balaton fölött Es partszegelyen ? 
Alig birnam itt a nagyszerü vältozäst &s pusztuläst megerteni, ha a Nagy-Alföldön 
több esztendön ät szemtanüja nem lettem volna. 
A minö nagyszerü vältozäsok Es vegetatiöi pusztuläsok vonultak el az Alföld 
fölött ; ugyan olyannak volt szemtanuja a Balaton melleke is. A gyakorlott szem 
es a gondolkozö ember nagyon speczialis geologiai ismeret nelkül is könnyen 
kimerheti a Balaton ös medenczejenek terjedelmet, hajdankori hatärät Es partszege- 
lyet. A Balaton vize ma mär jöval kisebb tengeri terjedelmehez kepest. A regi 
part szamtalan helyen belevesödött a környezö lejtökbe. A Balaton vizet körülfogö 
varmegyek mostani völgye es lapälya szemlätomäst mind az ösi fenek volt. A mint 
a vize lassankent apadt, körülötte a vegetatio is vältozott. 
A vizi es tengeri fü könnyen rothad es nyom nelkül elpusztul, emleknek 
nehezen marad belöle valami. A harmadkori magyar beltenger &s a Balaton-tö kör- 
nyekenek növenyzete közt oly nagy idö Es annyi vältozäs törtent, sanyomok ügy 
elmosödtak, hogy a balaton-tengermelleki flöränak eltüneset, illetöleg a partmelleki 
flöra megalakuläsät pontosan alig restaurälhatja valaki. Az östengeri füvek a Balatonnak 
nem a mai siker medenczejeben, hanem sokkalta nagyobb melysegben reges-regen 
pusztultak el. A mai alakuläs nyomän itelve, a somogyi nagy töviz helyen nädas, 
a mai Nagy-Berek tämadt. A chäräs &s moszatos viz szeleben aprö vizi mohäk 
telepedtek meg, s ezek szöttek zöld szönyeggel az Ös-Balaton csillogö &s hullamzö 
viztükret körül. A mint a viz jobban apadt, a moha is beljebb hatolt, jobban 
elhatalmasodott, az egesz meder szelet betöltötte, mint ma is a felvidek tenger- 
szeme vagy läpja körül. A Balaton partszeleben (Keszthely, Revfülöp stb.) az Amb/y- 
stegium vriparinm nevü moha meg ma is ott müködik. Igy elökeszitette a moha a 
parton a talajt mäs növenynek, különösen hinärfelenek. 
A del fele nyitott es nagyobb völgyekböl a viz hamarabb Es könnyebben 
eltakarodhatott, a fenek hamaräbb szikkadhatott s a partı vagy szäraz helyet kedvelö 
füvek hamaräbb elborithattäk. A hol azonban a medenczet hegy- vagy dombvidek 
zarja körül, pl. a Vindornya läpjät, a zsidi retet vagy Läpos mezöt Keszthely 
környeken, melyek valaha a hegyvidek önällö östavai voltak; ott a moha-vegetatio 
sokä, egesz napjainkig felmaradt. Tapolczän &s Fenekn&l ma is Hypnum &s Amblyste- 
gium-moha szövi ät a nedves talaj felszinet, söt ez a moha itt-ott Vindornya kiszäradt 
helyein is terem. A nedves &lö mobaszönyegre a szel, amadär s mäs egyeb körülmeny 
magvat vagy növenysarjat hozott s ha ez, mint a madärszällitäs reven gondolhatö, 
hasonlö helyröl hasonlö körülmeny köze jutott, kicsiräzott sa mohäba apröbb tözeg- 
kedvelö fü is keveredett. Igy a Balatonmellek nem magas heg;yei közt a zart meden- 
czekben olyan hegyi läpok keletkeztek, a minöt Egerben a baktai erdöben (baktai tö), 
vagy Märamarosban a Guttin hegy alatt ismerek. Az utöbbit a nep Zengerszem-nek 
nevezi.' Ezeknek a mohäja azonban a meszet kerülö Sphagnum vagyis tözegmoha. 
1 V. ö. Mathematikai &s Termeszettudomänyi Közlemenyek XIV. köt., 6. szam 145—46. old. 
