92 A Balatonmellek florajanak mult vältozäasai es pusztulasa. 
A zalai hegyek közt kisebb ilyen hegyi läp bizonyosan van meg. Ilyenforma 
a tihanyi Belsö-t6 (a terkepek szerint Kis-Balaton) is, melyben a näd jut uralomra. 
A nagyobb tözegmedenezet azonban az ember sajät czeljära gyümölcsözteti, s igy az 
eredeti tözegvegetatiöja oda van. Vizet lecsapoltäk, füvet tekarmänynak kaszäljäk, 
söt a talajät is felbontjäk s a porladozö növenymaradvänyt, mint tözeget elszällitjak. 
Ismerem e tekintetben Vindornya medenezejet. Sik retseg ez most domb- 
videktöl körülkarimäzva Ma ugyan a botanikust keves örvendezteti itt meg, 
azonban a lapja Es ritka tözegnövenye csak ujabban pusztült el. Oly növenyzet 
diszlett itt, a minöt a Balaton alacsonyabb videken ma hiäba keresnenk. 
Szerencsenkre azonban ketsegtelen bizonyitekunk maradt az itt termett ritka 
felvideki tözegfüvekröl. Festerics TaAszıLö gröf ürnak keszthelyi könyvtäräaban 
WIERZBICKI PETER-nek, a gazdasägi iskola egykori tanäränak, utöbb jöhirü floristänknak, 
1820-böl eredö k£zirata van: «Plantae rariores, quae sponte crescunt in Keszthelyiensi 
agro, aquis, silvis montibusgue confimibus, opera WIERZBICKI collectae.» E mü 30 növenyt 
ismertet &s szep festett keppel äbräzol, s közülök az Oxrycoccos palustris, az Andro- 
meda polifoha, Comarum palustre, Drosera rotundifolia es Dr. longifoha ma inkäabb 
a Kärpätok hegyi lapjan nö. Hogy azonban ezek a ritka Es jellemzö tözegnöve- 
nyek Vindornya mocsaräban valösäggal nöttek, bizonysäga az, hogy Szexczy-ck 
kezirata (1842) is följegyzi, söt WIERZBICKI pontosan lefestette, a Comarum palustre 
var. vıllosum-nak pedig a vindornyai läpröl több darabja van a Magyar Nemzeti 
Muzeum növenygyüjtemenyeben. Ma e ritka tözegfüvek helyet közönseges növe- 
nyek: keserüfüvek, farkasnyil, lösöska, nadälytö, Zythrum sahcarıum &s mäs gaz, 
mint hatalmas höditök az üj talajon, gyors Es tömentelen szaporodäsukkal lepik el 
s minden mäs ritkäbb füvet elnyomnak &s felreszoritanak. Nem is gondolnök, 
mi nött itt valaha, ha csaknem 60 &s 80 esztendös irott bizonyitekunk nem tanüs- 
kodnek mellette. 
Söt a Wirrzsickı lefestette Siratiotes aloides, a Lindernia pyzidarıa, Limnan- 
themum nymphaeoides, Elatine alsinastra &s Salvinia naltans j6l ismert vizi es 
mocsäri fü se került kutatäsom közben szemem ele. Egy reszök kipusztult, a mint 
hogy a nyolczvanas evek elejen, Vesztön a kolokän, Zlatine, Aldrovanda meg a 
Salvinia kipusztuläsänak, a Naias marind-enak pedig a keszthelyi öbölben 1893. 
jülius haväban magam is szemtanüja voltam. A partfoglaläs, lecsapoläs €s mäs 
vizszabälyozäs rendesen a ritkäbb, kevesbb& szapora Es ellenällani nem bir6 füvet 
ejti äldozatül. 
De Balatonmellek flöräja nagyfokü' megvältozäsänak meg mäs bizonyitekai 
is vannak. 
PoKOoRNY a kethelyi mocsarak nagyszerüi vizi vegetatiöjat dieseri.! Ma a kultüra 
az ösi vegetatiö porladekät itt is exhumälja &s mint tözeget hasznälja el. 
Nagyszerüi läpvegetatio virült &s pusztult el a tapolczai &s szigligeti völgy- 
teknöben is, melynek összigetje Szigliget vära volt (läsd 19. €s 22. fej.). 
A balatonmelleki vältozäsokröl es pusztuläsokröl különben a nep is tud. 
Vindornya-Lakon 80 esztendös vezetöm volt, a ki elmondotta, hogy biz azelött mäs 
volt az a ret, a hol most «turkät» (tözeget) äsnak. Egy öreg anyöka pedig ugyan- 
ott arröl panaszkodott, hogy mär nem taläl keserü löheret, a melyet azelött a 
I Bonplandia 1860. 152—53. old. 
