A Balatonmellek foöräjanak mult vältozasai es pusztulasa. 93 
sümegi patikäban szokott eladogatni. Ez a keserü löhere a Menyanthes trifohata, 
orvosi fü, mely ma Tapolca retsegenek cesermelyeiben, de nem böseggel meg terem. 
A Typha minima eltündse is nagyfokü pusztuläsnak bizonysäga. Ezt az aprö 
gyekenyt ROHRBACH PAL «Über die europäischen Arten der Gattung Typha» czimü 
munkäjänak 92., 94. old. a Balaton mellekeröl emliti, de hol nö ott, nem jelölte 
ki; Kis-Cell mellett meg a Drävänäl lättam. A Balatonnäl figyelemmel kisertem, de 
sehol sem läthattam. Eltünt hihetöleg több mäs ritka tarsäval együtt. 
A klima es a videk szäradäsänak egyik jelzöje az Asplenium adıantum mıgrum, 
valamint mäs hüvösebb helyet kedvelö päfräny ritkasäga vagy teljes hianya is a 
Balaton partmelleken. Ennek a ritkäbb harasztnak 1894-ben Entz GezA az almädi 
major es Köcsitö között levö kis erdöben nehäny peldäjät talälta, megtalältuk ott 
meg 1896. aug. elejen is. A päfräny hüvösebb erdöt kedvel, valaha bizonynyal a 
Balaton melleken is gyakoribb volt, de most a nevezett helyen, valamint a Bada- 
csony kökapuja szikläin alig maradt hire az egykori päfränyflöränak. 
Legfeltünöbb hiänya van a Balaton melleken a fenyvesnek mint az öskori 
vegetatio egyik nevezetes alkotö reszenek, a mely hüvösebb regiöban sereges 
növesevel ma is az eredeti Ösi vegetatiöt äbräzolja. A hiany annäl szembetünöbb, 
mert nem nagyon messze, Vasmegyeben a fenyves gyakori, a Räba völgyeben 
csaknem a sikig leereszkedik, s pedig egesz eredetileg vadon nö itt, söt kisebb 
fenyvest Somogyböl &s Zaläböl is emlitenek.! Miert kerülte el hät a Balatont? 
A szäraz völgy keskeny sedjevel, a szabälyozäs, a Balaton medrenek szüki- 
tese, a Kis-Balaton kiszäritäsa, a kultüra, a szäntäsvetes, szöllöültetes stb. mind nagy 
mertekben siettette anem reg mult idönkben a Balatonmell&k növenyzetenek pusztu- 
läsät es a közönsegesebb növenyek elhatalmasodäsät Ioy pusztüla Balaton melle- 
kenek növenyzete regi idö 6öta. Mindezekkel összefügg a flöra szegenyessege, 
A vegetatio leplet, igaz, most is körülbelül ugyanannyi növenyindividuum alkotja, 
mint valaha, de a minöseg a ritkäbb növenyek elpusztulasäval mäs s a faj szäma 
kevesebb. A botanikust a Balaton partszegelyenek növenyzete hamarosan nem 
nyeri meg. Csak ha a parttöl beljebb kutat vagy a vegetatio egyszerüsegenek okait 
fürk6szi, ez lesz &lvezetes foglalkoztatöja szellemi müködesenek. A Balaton part- 
melleke vegre csupa kultüra, a partja csupa fürdö &es kikötö lesz s a vad növenyzet 
felmaradäsänak alig marad valami tere. 
IX. FEJEZET. 
A BALATON TENGERI FÜVE. 
Minthogy alapos geologiai kutatäs es megfontoläs nelkül az, hogy a Balaton 
tengermaradvany, könnyü hitelre taläl; minthogy erre a nevezetes kerdesre a Balaton 
zoologusa? is kiterjeszkedett; minthogy a Balaton vizeben csakugyan El egy fü 
(Natas marina L.), a mely Euröpa belvizein kivül a tengerparti öblökben is valö- 
saggal terem; minthogy toväbbä a Balaton partjäan a Duda marina meg a Rumex 
maritimus helyenkEnt szinten honos polgär, a Plantago maritima gyakori, a Scir- 
pus maritimus pedig a Balatont helyenkent hosszu es eleg szeles szövetkezetevel 
\ Fenyes E : Magyarorsz. leiräsa II. 64., 83. old. 
® Entz Geza: A Balaton faundja XXIII—XXIV. old, 
