94 A Balaton tengeri füve. 
kiseri: a kerdesnek botanikai szempontböl valö megvilägitäsaiba magam is bele- 
bocsätkozom, a teljes döntest es mäs bizonyitäst a geologusnak ätengedven. 
A Balaton vizenek virägz6 növenyzete nyomän annak kideritesere, vajjon a 
mai Balaton tengervizböl alakult-e, döntö iteletet nem alkothatunk, söt a part 
24. äbra. A Zengeri! tünderhindr, BENNET utän, fogas leveleivel, 
a level töveben a termessel, lent a, d, c a mellekgyöker. 
növenyzete hatärozottabban 
a toeredetröl tanuskodik. A 
mikroskopiumi szerves vilä- 
got tekintetbe nem vettem. 
A Balaton partszeleben, 
valamint a Zala vizeben hatä- 
rozott tengeri fü,! a Naias 
marına (tengeri tünderhinär) 
el ugyan, de a part vizeben 
az utöbbi nyarakon nagyon 
megritkult. Minthogy a ten- 
gerböl a Naias marind-val 
együtt idäig csak 27 virägzö 
fü ismeretes; minthogy a 
Naxas (24. äbra) több rokona 
is (Posidonia, Zostera, Cymo- 
docca) kivalö tengeri fü; ezert 
a N. marına, mint csaknem 
4 (3:70) °/,-je a tengeri fane- 
rogamoknak, a kerdesnek 
megvitatäsakor önk£enytele- 
nül elenk bukkan &s magya- 
räzatot követel. 
Azonban ez az egyetlen 
tengeri fü a Balatonnak ten- 
gerböl valö keletkezeset epen 
nem igazolja. Ez a tengeri 
tünderhinar Euröpa nagyobb 
reszenek belvizeiben mäsutt 
is nö, söt hazänkban sem az 
egyetlen Balaton vize az, a 
hol a Naias marina meg- 
terem. Magyarfalvanal a Mor- 
vaban, Pozsonyväarmegye 
vizeiben, a Tisza mocsarai- 
ban, Zemplen €s Ung ingo- 
vanyäban,? Szabolesvärme- 
gye vizeiben ? is gyüjthetni, 
ügy, hogy ha Epen csak ez a hinär tämogatnä a Balaton vizenek tengeri eredetet, 
! AscHerson, Leunis: Synopsis der Pflanzenkunde-jenek I. 1883, 727. old. 
® NeirrercH: Aufzählung der in Ungarn beobacht. Gefässpfl. 70. old. 
3 Sımkovics, Akad. Közl. XT., 202. old. 
; 
