96 A Balaton vizi növenyeinek honnanvalösaga. 
A. acutum, A. pungens, Carex arenaria stb.) vagy parti növenye (Zolypogon Llito- 
ralis, Agropyrum iunceum stb.) a Balaton melleken ismeretlen. Jöl ismerjük toväbbä 
a magyar tengerpartnak sajat keskenylevelü köver növenyzetet. Ilyen a Balaton 
partjän csak a P/antago maritima meg a Salsola Kalı, melyet a magyar tenger- 
parton mäs faj: 77. carinata &s Sals. Kali var. crassifolia hirla helyettesit, de a 
szoros ertelemben vett tengerparti halophytonnak (Cakıle, Euphorbia paralas, Inula 
crithmoides, Crithmum stb.) a Balatonnäl hire sinces. 
Mäsik gyenge ok, a mely talän meg a Balatonnak eredeti tengerisege mellett 
szölna, az, hogy a Duna &s Tisza mentenek eredeti vezernövenyei, reszint csaknem 
benszülöttjei, a Balaton partjän nem nönek (läsd a 86. old.), hogy a Balaton-part 
sok helyt harmadkori pontusi vagy kongerias agyagböl äll s leapadt helyein egesz 
szövetkezete terem a sökedvelö növenyeknek (läsd 24. fej.), de a melyek termeszetesen 
nem tengerpartiak. Vegre, hogy a Balatonmellek szäraz hegyein a mediterran növe- 
nyek szäma szembetünd, ez a geologiai bizonyitekkal, hogy a mostani Balaton 
mint edesvizü t6 keletkezett, mind Epen nem ellenkezik s a tengeri eredet mellett 
semmit nem bizonyit. A Balaton vizeben meg a partjän van annyi sö, a mennyi 
a Naias marina €s mäs sökedvelö fü Eletere elegend6. 
A Naias marina tehät nem sokat beszelö es bizonyitö eml&ekk6 a Balatonban. 
X. FEJEZET. 
A BALATON VIZI NÖVENYEINEK HONNANVALOSAGA. 
Hogy a Balaton nem egyenest annak a felig-meddig sös, azaz brakkvizü tenger- 
nek maradeka, a melyben a kecskeköröm Öskagylöi Eltek s a mely gyengebb-sös 
viz a harmadkor vegen az egesz magyar nagy medencz£t elfoglalta, tehät az Al- 
földet is boritotta, hanem teljes elapadäsa, ällat- &s növenyvilägänak tökeletes ki- 
haläsa utän nagysokära, a negyedkor elejen a sokkal fiatalabb s elejetöl fogva 
edesvizli örias «könnycsepp»-böl! keletkezett, ezt kutatni, eldönteni kiväldan a 
geologus föladata; neki megis több vezerlö anyaga maradt, mint a biologusnak; az 
6 bizonyiteka a legnyomatekosabb. Az 6 kutatäsät €s bizonyitekät azonban a zoo- 
logus &s botanikus is olyk&epen erösiti meg, hogy a Balaton vizenek €s partmelle- 
kenek tengeri &s tengerparti faunäja &s flöraja (fauma et flora marina atque lito- 
ralis) most egyältaläban nincs, s a mai vegetatio tengeriböl nem keletkezhetett. 
A tenger, belviz, a hegyseg, valamint a mai növenyviläga között ma az ellen- 
tet rendkivül nagy s alig van valami kapcsolat, a mely szigorü tudomänyos alapon, 
igazan az alakuläst összefüzö bizonyiteknak tekinthetö lenne. Mig a tenger helyen 
belviz s körülötte hegyseg keletkezett, a termeszetben annyi vältozäs zajlott le, az 
alakuläs helyen annyi növeny semmisült meg, hogy megszünt minden, a mi az 
egymäsbölvalösägot kezdettöl fogva mäig fokozatosan igazolnäa, A közbeesö alakok 
kihaläsa okozta epen a nagy ellentetet. Mind a belvizi, mind a parti, mind a hegy- 
segi növeny elsö keletkezesenek titka itt veszett. 
ı A könnyü lecseppent Tükre lön az egnek, 
y PF 3 
A legszebb videken, Szep Magyarorszägnak; 
A föld föl nem itta, E könnyet nevezik 
Mestartotta Epen. Balaton tavänak. (Garay.) 
