A Balaton vizi növenyeinek honnanvalösäga. 97 
Nagyszamü fajkeletkezes kora ma mär be van fejezve s a Balaton vizenek 
&s partmellekenek most nincs, talän az ösi Balaton-tönak se volt az a hatäsa, hogy 
virägzö növenyfajokat alakitson. A fajkeletkezes vagy fajkiväläs egyältaläban lassü 
munka a föld törteneteben, de mindenesetre ösibb mind a Balaton-tengernel, mind 
a Balaton tavänäl, ügy hogy ide mär csak a mäsutt termett növeny erkezett. 
A Balatonnak meg a partmellekenek egyetlen egy növenye sincs, a mely 
epen ennek a videknek sajätja lenne,' vagy a melyet csak nemi bizonyossäg nyo- 
män is a mai hely&n keletkezhetettnek vallhatnänk. A Balaton vizenek es partjanak 
növenyzete mind a lassü beköltözes es összeseregles eredmenye a Balatonnäl ösibb 
vizekböl es videkröl. A Balaton-tengerben nagy moszat is Elt. A mig a töviz alan- 
tabban feküdt, a mig a partmelleken több mocsäri kepzödmeny volt, a viz flöräja 
is mäs volt, a partmellek&e gazdagabb &€s vältozatosabb, a növenyformatiöja több, 
az eredeti kis töcsäiban bizonyosan a hinär is bösegesen volt. A szäradässal, apa- 
dässal, lecsapolässal sok ritkasäg &s erdekesseg elpusztult a videken 
A megsemmisüles sötet homälyäban a biologusnak nehez föladat a fajkelet- 
kezes kezdetenek, speciälisabban a Balaton vize növenyzetenek partiböl, vagy viszont 
a partinak viziböl valö kideritöse. Mind az egyik, mind a mäsik lehetöseget több- 
kevesebb valösziniseggel erösitgethetjük, de a valösägot, az Öskezdetnek positiv 
ismerete nelkül, senki ki nem deritheti. Nekem azonban positiv meggyözödesem 
&s tapasztalatom van a Balaton mellekeröl, hogy a parti növeny keletkezett a vizi- 
böl (läsd 98. stb. old.). A termeszet vältozandösägänak vegtelen sorän Es mäs-mäs 
hely&n lehetett körülmeny, hol majd a viziböl, majd a partiböl indult meg az üj 
fajkeletkezes. 
A nedves meg az emelkedettebb part között a Balatonnäl is a termeszet, 
reszint a földmtüveles &s szöllötermeles oly eles hatärt alkotott, hogy a parti es 
hegyi növeny ät nem lepheti, Epen ügy, mint egy hegyi patak nedves mellekeröl 
a vizkedvelö növeny lepest sem tesz a szäraz hegyi täjra. Nem tagadom, hogy 
valaha szärazföldi (hegyi) füböl vizparti vagy viszont keletkezhetett; de bizonyos, 
hogy a Balaton melleken ilyen pelda ismeretlen. Egyenes ätalakuläsnak ma csakis 
vizi &s nedvesparti fü közt van ismeretes, meggy6zÖ esete. A vältozandösäg, kisebb- 
nagyobb alakuläs termeszetesen a Balatonban meg a partjän is folyik, s kisebb- 
nagyobb elteressel itt is talälkozunk. Igy a Potamogeton perfohatus, meg a Myrio- 
phyllum spicatum a partmellek vizeiben kurtaszäru, zömökebb-termetü, a Balaton 
vizeben a szära lassankent hosszüra megnyült, a süllöhinärenak felsöbb szärezikkei 
biologiai okb6l föl is fuvödtak, tehät nemileg mind a kettö ätformälödott. De 
mindez csak a mely vizhez val6 alkalmazkodäs. Ellenben bizonyos, hogy a hosszü- 
szärü hinär magva, tök&je vagy a sarja, sekely vizbe ültetve, kurta, zömökebb es 
fel nem fuvödott szärat hajtana, vagyis ismet a sckelyebb vizhez alkalmazkodnek. 
Keves pelda ismet azt igazolja, hogy az ismert €s regen kialakult, särosparti 
fi formälödott vissza vizire (Ranunculus heterobios), de a visszaalakult fü individualis 
szäma rendesen keves es nem sokäig ällandö. 
A parti fti alakuläsät nagyreszt elfödte a lesodort hegyi föld, azutän rajta 
inkäbb a hegyvideki fi magva csiräzott ki, ez lett tülnyomö, ellenben a parti fü 
mär nagyon korän a keskeny partszegelyre szorult. A parti fii szämät azutän a 
hegyi fünek a nedves helyen valö megszokäsa is gyarapitotta (Linum perenne, 
I A hegyvidek növenyeinek endemismusät läsd häträbb. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. szakasz. 7 
